|
Vstup ČR do EMU - připravenost, rizika
Šušlík, Michal ; Žamberský, Pavel (vedoucí práce) ; Adámková, Vlasta (oponent)
Cílem práce je zhodnotit schopnost České republiky nést dlouhodobé náklady související s členstvím v měnové unii. Riziko ztráty vlastní monetární politiky je analyzováno z hlediska kritérií teorie optimálních měnových oblastí. Práce se zabývá také otázkou vývoje inflace po uzavření kurzového konvergenčního kanálu. To vše je doplněno stručným shrnutím vývoje měnové integrace v západní Evropě a přímých i nepřímých přínosů přijetí jednotné měny.
|
|
Měnová politika ČNB a perspektivy přijetí eura
Hojková, Tereza ; Koderová, Jitka (vedoucí práce) ; Petrušová, Martina (oponent)
Práce "Měnová politika ČNB a perspektivy přijetí eura" se soustředí na hodnocení současné měnové politiky České národní banky, její roli v procesu příprav na přijetí jednotné evropské měny a připravenosti České republiky na vstup do Evropské měnové unie. První část je věnována vymezení kritérií nominální a reálné konvergence, která musí být slněna před vstupem do měnové unie a jejich konkrétnímu plnění v případě České republiky. Druhá část pojednává o měnové politice České národní banky v souvislosti se vstupem do Evropské měnové unie a o jejím sbližování s měnovou politikou Evropské centrální banky. Třetí část rozebírá dopady finanční krize na měnovou politiku České národní banky a do vývoje ekonomiky České republiky v porovnání s Evropskou měnovou unií.
|
|
Měnová politika ČNB a perspektivy přijetí eura
Kobzová, Tereza ; Koderová, Jitka (vedoucí práce) ; Osička, Štěpán (oponent)
Cílem této diplomové práce, jejíž název zní "Měnová politika ČNB a perspektivy přijetí eura. Plnění maastrichtských měnových kritérií a možné komplikace.", je odpovědět na otázku, zda je Česká republika v současné době připravena přijmout společnou evropskou měnu euro či není. Práce je rozdělena do tří částí. První část práce věnuje pozornost současné podobě měnové politiky České národní banky v souvislosti se vstupem České republiky do eurozóny a další části se zabývají konvergencí ČR k eurozóně. Druhá část práce rozebírá konvergenci ČR k EMU z pohledu naplňování nominálních maastrichtských měnových kritérií a třetí část pojednává o konvergenci reálné. Během zpracovávání této práce jsem dospěla k závěru, že Česká republika by s přijetím společné evropské měny měla vyčkat, poněvadž na její přijetí a vstup do eurozóny není v současnosti dostatečně připravena.
|
|
Vybrané problémy nominální a reálné konvergence ČR k EU
Tobiczyk, Martin ; Koderová, Jitka (vedoucí práce) ; Hýla, Pavel (oponent)
Cílem diplomové práce "Vybrané problémy nominální a reálné konvergence ČR k EU" je makroekonomická analýza nominální a reálné konvergece ČR k členským zemím EU s vypužití komparace s ostatními trazitorními ekonomikami. Jsou předneseny a diskutovány teoretické otázky týkající se konvergenčních procesů. Práce analyzuje konvergenci s využitím ukazatelů HDP na obyvatele v paritě kupní síly, srovnatelných cenových hladin, maastrichtských konvergenčních kritérií a dalších ukazatelů.
|
|
Stav integrace ČR do Eurozóny
Krčmařová, Klára ; Čajka, Radek (vedoucí práce) ; Sedláček, Jiří (oponent)
Bakalářská práce na téma "Stav integrace ČR do Eurozóny" se věnuje problematice přijetí jednotné měny euro Českou republikou. Práce vychází z historických mezníků Evropské integrace a integrace ČR do Evropy. Dále je v práci vzhledem k ČR popsán komplexní vývoj jak všech potřebných nominálních konvergenčních kritérií, tak ukazatelů reálné konvergence. V souvislosti s kritérii je zmíněn rovněž Pakt stability a růstu. Jedna z kapitol se věnuje pouze připravenosti ČR na vstup do eurozóny. Konkrétně popisuje doposud vzniklá organizační a legislativní opatření. Závěrem jsou shrnuty možné pozitivní i negativní dopady eura a také nastíněn pravděpodobný vývoj a termín přijetí jednotné měny v ČR.
|
|
Konvergence nových členských zemí EU
Nevoralová, Lenka ; Adámková, Vlasta (vedoucí práce) ; Neumann, Pavel (oponent)
Práce se zaměřuje na nové členské země Evropské unie a jejich konvergenční procesy. Konkrétně se věnuje pěti středoevropským zemím, České republice, Maďarsku, Polsku, Slovensku a Slovinsku, které vstoupily do Evropské unie 1. 5. 2004. První kapitola se zabývá zeměmi v době jejich přípravy na členství v Evropské unii, věnuje se plnění Kodaňských kritérií a tehdejšímu ekonomickému vývoji. Druhá kapitola je zaměřena na vývoj středoevropských zemí v Evropské unii. Nejprve je charakterizován vývoj nových členských zemí v prvních letech členství, následně během ekonomické krize a nastupujícího oživení. Třetí kapitola je věnována samotným procesům reálné a nominální konvergence ve středoevropských zemích. Kromě sledování jednotlivých etap konvergence v čase je dokumentován průběh konvergence výpočtem beta konvergence v Evropské unii. V závěru práce je nastíněn vztah mezi stupněm nominální a reálné konvergence v daných zemích.
|
|
Nominal convergence and adoption of euro in Slovakia and Czech Republic
Guziová, Anna ; Adámková, Vlasta (vedoucí práce) ; Žamberský, Pavel (oponent)
Tato diplomová práce se zabývá nominálni konvergencí a přijetím eura na Slovensku a v České republice. První kapitola se věnuje začátku měnové integrace mezi evropskými zeměmi, vzniku hospodářské a měnové unie a postupnému zavádění společné měny euro. Druhá kapitola vymezuje nominální konvergenční kritéria a srovnává jejich plnění Slovenskou a Českou republikou. Třetí kapitola přibližuje a hodnotí proces přístupu Slovenska do eurozóny. Čtvrtá kapitola se týká České republiky a eura a poskytuje pohled na přijaté dokumenty a názory subjektů v České republice na zavedení eura.
|
|
Problémy nominální a reálné konvergence České republiky před přijetím eura
KAČENOVÁ, Petra
Česká republika je jednou z bývalých zemí takzvaného východního bloku, která se po pádu komunismu rozhodla vrátit {\clqq}zpět do Evropy``. První krok učinila již 1. května 2004 vstupem do Evropské unie. Druhý krok ji čeká po splnění maastrichtských konvergenčních kritérií, a to v podobě přijetí jednotné evropské měny eura. V souladu s požadavky Evropské unie musí Česká republika splnit konvergenční kritérium cenové stability, kritérium dlouhodobých úrokových sazeb, kritérium vládního deficitu, kritérium vládního dluhu a kritérium stability měnového kurzu. Kritérium cenové stability se od vstupu do Evropské unie nepodařilo splnit pouze v roce 2007 a 2008. Kritérium úrokových sazeb Česká republika s přehledem plní. Stejně tak kritérium vládního dluhu. Kritérium vládního deficitu zatím také plníme, až na malou výjimku v roce 2005. Kritérium stability měnového kurzu nemůže posuzovat, jelikož Česká republika ještě nevstoupila do systému ERM II. Hrubý domácí produkt v České republice každoročně roste, bohužel na tempo růstu HDP ve vyspělých státech EU to stále nestačí. Naopak procentuální vyjádření nezaměstnanosti v ČR je srovnatelné s EU. Přesné datum přijetí eura stanoví vláda České republiky po úspěšném splnění výše uvedených kritérií. Po zavedení jednotné evropské měny v České republice mohou nastat určité změny. Například pokud jde o inflaci, pouhé zavedení eura v České republice cenovou úroveň nezvýší, růstu cen se bohužel nevyhneme. Při pohledu na podnikatelský sektor lze konstatovat, že v tomto sektoru bude zřejmě záležet na velikosti podniku či firmy a hlavně na jejich specializaci. Kupní síla obyvatelstva by se měla po přijetí eura změnit minimálně. Bude hlavně záležet na stabilitě a výši měnového kurzu české koruny vůči euru. Ekonomický růst závisí na produktivitě výrobních faktorů a míře nezaměstnanosti. Vzhledem k otevřenosti české ekonomiky vůči státům eurozóny se domnívám, že produktivita výrobních faktorů poroste a tím i ekonomický růst v ČR. Na daňovou oblast by zavedení eura mělo mít nepatrný vliv. Dle zjištěných hodnot ukazatelů vztahujících se k výše uvedeným kritériím se domnívám, že Česká republika bude až na malé výjimky připravena euro přijmout. Zavedení jednotné evropské měny v České republice bude zřejmě přínosem. Nejvíce však bude záležet na správném načasování přijetí eura a na ekonomickém vývoji sousedních států, respektive států eurozóny.
|
|
Problémy nominální a reálné konvergence vybraných nových členských zemí EU před přijetím eura
NOVOTNÁ, Adéla
Cílem této bakalářské práce bylo {--} na základě analýzy stavu konvergence v ČR, zjistit, kde existují problémy a porovnat je s problémy dalších středoevropských států. Reálná konvergence, vyjadřující přibližování se v ekonomické úrovni k zemím eurozóny, byla sledována ukazatelem HDP na obyvatele v běžné paritě kupní síly a tempem růstu reálného HDP. Nominální konvergence byla sledována hlavně z pohledu plnění Maastrichtských kritérií jednotlivými státy.
|
|
Současná finanční a hospodářská krize a vstup ČR do EMU
Strnad, Petr ; Koderová, Jitka (vedoucí práce) ; Hýla, Pavel (oponent)
Diplomová práce se věnuje analýze konvergenčního procesu v České republice, jehož důležitost nabývá na významu v období před vstupem do evropské měnové unie. Konvergence je hodnocena na základě kritérií tří samostatných vzájemně se prolínajících celků, a to kritérií nominální konvergence, jejíž součástí se stala maastrichtská konvergenční kritéria stanovená ve Smlouvě o Evropské unii, kritérií reálné konvergence a kritérií, která provázejí vývoj teorie optimálních měnových oblastí. Teoretická část definičně vymezuje jednotlivá kritéria a současně upozorňuje na některé problematické okolnosti při jejich výkladu. Praktická část analyzuje v rámci komparativní charakteristiky dosažený stav konvergence ČR ve vztahu k zemím EU a zemím eurozóny a sleduje vliv současné finanční a hospodářské krize na jednotlivé ukazatele.
|