|
Zakázané prostředky a způsoby vedení ozbrojených konfliktů
Novotný, Jan ; Ondřej, Jan (vedoucí práce) ; Balaš, Vladimír (oponent)
Diplomová práce nese název zakázané prostředky a způsoby vedení ozbrojených konfliktů. Protože je však toto téma samo o sobě příliš široké, práce je zaměřena na problematiku chemických a biologických zbraní. Tyto bojové prostředky patří mezi zbraně hromadného ničení a bezpochyby představují jedno z největších potenciálních nebezpečí současného světa. Hlavním cílem této práce je poskytnout pohled na problematiku chemických a biologických zbraní z historického hlediska, zejména pak z pohledu mezinárodního práva. Mezinárodněprávní dokumenty jsou zasazeny do historických a politických souvislostí. Prostřednictvím této analýzy mezinárodních smluv, můžeme pak také lépe zvažovat jejich dopad a možné odezvy v "reálném světe". První část práce slouží jako historický úvod s několika zastávkami v rané historii chemických a biologických zbraní. Druhá část práce se věnuje vzniku těchto zbraní v moderní formě v 19. a 20. století. Velká pozornost je pak věnována období první světové války. V tomto globálním konfliktu byly použity chemické zbraně ve své moderní podobě a současně byly poprvé a naposled nasazeny v tak masovém měřítku. V dalších kapitolách tato práce zkoumá, jak se chemické a biologické zbraně a jejich mezinárodněprávní úprava dále vyvíjely. Pozornost je věnována především období studené války. V...
|
|
Úmluvy o zákazu biologických a chemických zbraní - shody a rozdíly
JANTAČOVÁ, Veronika
Abstrakt V dnešní době, kdy je hrozba chemického nebo biologického útoku, především ze strany některé z teroristických skupin nebo válčícího státu, reálná. Je potřeba využít všech možných dostupných opatření pro zachování globální bezpečnosti před zbraněmi hromadného ničení. Jedny ze zásadních opatření jsou obsaženy i v mezinárodně závazných Úmluvách o zákazu biologických (bakteriologických) a toxinových zbraní a o zákazu vývoje, výroby, hromadění zásob a použití chemických zbraní a o jejich zničení. Cílem této práce bylo: ? analyzovat texty obou uvedených Úmluv a získat tak ucelený pohled na problematiku biologických a chemických zbraní z jejich pohledu ? na základě analýzy a systematického porovnání jednotlivých ustanovení získat přehled o shodných a rozdílných prvcích ? na základě výsledů vzájemného srovnání jednotlivých ustanovení posoudit vliv jejich znění, významu a rozsahu na plnění obou úmluv. Po splnění těchto cílů a bylo možno odpověď na stanovenou výzkumnou otázku: Jsou opatření formulovaná v mezinárodních Úmluvách o zákazu biologických a chemických zbraních dostatečná ve svém významu, znění a rozsahu včetně efektivní kontroly? Teoretická část je zaměřena především na definici biologických a chemických zbraní, a působení jejich účinných látek. Pro získání představy o závažnosti existence mezinárodních Úmluv o zákazu těchto zbraní je uvedena stručná historie jejich používání i historie, provázející jednání ohledně jejich zákazu. Stanovených cílů bylo dosaženo za pomoci metod kvalitativního výzkumu. Po podrobné analýze obou textů a systematickém posouzení jednotlivých opatření, která jsou v nich obsažena, byl zjištěn především rozsah a celkové znění každé z Úmluv. Následně byly shodné i rozdílné články porovnány ve svém znění, významu i rozsahu, aby bylo možné vypozorovat rozdíly, jež by mohly mít vliv na samotné plnění obou Úmluv. Po celkovém přezkoumání shod a rozdílů a po zhodnocení rozsahu, znění a významu jednotlivých rozdílných ustanovení mohlo být odpovězeno na výzkumnou otázku a současně mohla být vymezena určitá doporučení, která svým významem mohou dopomoci k efektivnějšímu plnění ustanovení Úmluv. Podle výsledků porovnání jednotlivých ustanovení obou Úmluv je potřeba konstatovat, že opatření formulovaná v CWC se jeví jako dostačující pro plnění svých závazků. Zatímco opatření obsažená v BWC jsou především, co se týče absence jakýchkoli kontrolních opatření, potřebných jako informace pro zpětnou vazbu o plnění ustanovení Úmluvy, nepovinnosti deklarovat informace o činnostech nezakázaných Úmluvou a nepřesných definic komponent, se ve svém znění, rozsahu a významu jeví pro své účely jako nedostačující. Zásadní nápravou pro plnění zásad BWC by bylo přijetí souboru kontrolních opatření po vzoru CWC, které má na plnění cílů Úmluvy zásadní vliv. Efektivní může být i navrhované doplnění stávajících článků, u kterých by se změnou znění rozšířil rozsah a zvýšil důraz na některé oblasti ustanovení.
|
|
Způsob alternativního rozšíření B-agens mezi obyvatelstvem
JIRKA, Martin
Bakalářská práce popisuje způsoby alternativního rozšíření biologických agens mezi obyvatelstvem. Práce je zaměřena na důležité prekurzory, které zvyšují riziko takového použití. Jedním z prekurzorů je dostupnost biologických agens, které mohou být zneužity jako biologická zbraň. Většina nebezpečných agens jsou k nalezení volně v přírodě a lze se k nim dostat bez větší námahy. Schopnost efektivně rozšířit nebezpečné patogeny je dalším důležitým aspektem. Mezi hlavní způsoby šíření, které mohou být zneužity, je forma inhalace, ingesce a inokulace, včetně přenosu biologických agens pomocí vehikul a vektorů. U těchto způsobů šíření agens se hodnotí schopnost ohrozit životy a zdraví obyvatelstva. Poslední prekurzor představuje způsob alternativního rozšíření biologických agens. Forem jak šířit nebezpečné látky je mnoho. Práce se zaměřuje na alternativní způsoby, pomocí niž a techniky lze docílit efektivního přenosu agens a dosáhnout tak vysokých škod na zdraví obyvatelstva. Dále je zmíněn fakt, že biologická agens se už dříve zneužívala k útokům, a tak nelze věřit, že k takové situaci už nedojde. A jelikož je terorismus stále více aktuální a čím dál více chladnokrevnější, je zde popsána problematika i tohoto tématu. Závěrem práce je vyhledat ze všech dostupných patogenů takový, který by mohl agresor lehce využít a vyhodnocení způsobu rozšíření vybraného patogenu, který by byl pro obyvatelstvo ze zdravotního hlediska nejnebezpečnější, včetně jeho alternativ. Práce je zpracována formou rešerše české a zahraniční literatury a výsledky jsou zpracovány metodou brainwriting.
|
|
Bioterorismus - reálná hrozba 21.století?
Kahánková, Iva ; Rolenc, Jan Martin (vedoucí práce) ; Fireš, Adam (oponent)
Tato bakalářská práce se zabývá analýzou hrozby biologického terorismu, tedy terorismu za použití biologických zbraní. Text je rozdělen do tří kapitol. První kapitola se zabývá obecnými informacemi o vybraných biologických látkách a zhodnocení výběru biologické zbraně jako jednoho z typů zbraní hromadného ničení, neboť tyto programy mohou být zdrojem získání biologických zbraní teroristy. Druhá kapitola se zabývá především státními programy na vývoj biologických zbraní se zaměřením na vybrané státy. Třetí kapitola pojednává o současné bezpečnostní situaci s ohledem na biologické zbraně a budoucnost bioterorismu
|
| |
|
Činnost složek integrovaného záchranného systému při podezření na možný teroristický útok za použití biologických agens a toxinů
MAISTRYSZINOVÁ, Soňa
Možnost použití biologických zbraní se stala reálnou skutečností. Vzhledem k charakteru a organizační proměně fenoménu terorismu a událostem, které se vztahují k teroristickým útokům současnosti, se prohlubuje zájem odborníků, politiků i veřejnosti a samozřejmě také masmédií o hrozbu bioterorismu a možnost zneužití zbraní hromadného ničení. Biologický útok je záměrné použití živých mikroorganismů nebo jejich toxických produktů k vyvolávání onemocnění a smrti u lidí, zvířat a rostlin. Tato problematika je velmi široká, proto je tato práce zaměřena zejména na stručné shrnutí hlavních aspektů tohoto problému, s důrazem na připravenost integrovaného záchranného systému na mimořádnou událost, popřípadě krizovou situaci, která by mohla nastat v důsledku zneužití biologických zbraní. Metody biologického útoku a jeho hlavní charakteristiky. Veřejnost musí být lépe informována o možnostech ultrateroristických útoků a připravována na možnou reakci v případě těchto útoků. Nárůst v uvědomování by pravděpodobně významně přispěl ke snížení ztrát při použití těchto zbraní teroristy. Přípravu obyvatelstva je třeba zaměřit na otázky jaké reálné hrozby těchto teroristických útoků existují, jak identifikovat příznaky útoků s použitím zbraní hromadného ničení a jak se odpovídajícím způsobem chránit. Pro ochranu obyvatelstva je to dále řada dalších opatření, jako jsou dostatečné zásoby ochranných masek, vybavení prostředky pro dekontaminaci, připravený program pro hromadnou vakcinaci, širší a důkladnější plánování postupů při vzniku mimořádné situace, informace o pohotovostních úkrytech apod.
|
|
Informovanost obyvatelstva při výskytu epidemického ohniska infekce
SÝKOROVÁ, Žaneta
Informovanost obyvatelstva při výskytu epidemického ohniska infekce Tato diplomová práce je zaměřena na problematiku biologických zbraní. Je rozdělena na teoretickou a praktickou část. V teoretické části jsem se snažila popsat biologické zbraně jako takové, popsat možnosti jejich zneužití a principy ochrany obyvatel a to jak z hlediska epidemiologického, tak z hlediska principů ochrany krizového řízení. Dále jsem se věnovala vybraným onemocněním, která jsou považována za biologické zbraně. Informace jsem čerpala z dostupné literatury, internetu a platné legislativy. V praktické části diplomové práce bylo mým cílem prozkoumat názory obyvatelstva České republiky na možné riziko ohrožení biologickými zbraněmi a zjistit, zda se populace orientuje v základních otázkách dané problematiky. Současně jsem porovnávala, zda se liší názory a úroveň informovanosti ve věkových skupinách osob produktivního věku a seniorů. Použila jsem metodu dotazování pomocí anonymního dotazníku s dvaceti jedna otázkami. Vybraný vzorek tvořilo dvě stě respondentů. Tento celek byl dále rozdělen na dvě skupiny. První skupinu tvořilo sto respondentů z řad osob v produktivním věku, druhou skupinu zastupovalo sto respondentů z řad seniorů. Na základě získaných výsledku jsem zjistila, že problematika biologických zbraní je spíše podceňována a že se názory při porovnání obou skupin nijak zvláště neliší. Dále analýza získaných dat ukázala, že úroveň informovanosti v základních otázkách problematiky je v populaci nízká a že obyvatelstvo zároveň nemá dostatečné informace o tom, jak by mělo postupovat v případě podezření na útok způsobený biologickými zbraněmi. Rozdíly v informovanosti populace dle věkových skupin se nepotvrdily. Výzkum rovněž ukázal, že respondenti mají pocit, že nemají k dispozici dostatek informačních zdrojů, které by jim problematiku biologických zbraní blíže osvětlily. Na základě získaných informací jsem sestavila brožuru, která nabídne základní informace o biologických zbraních a o tom, jak by se člověk v případě podezření na ohrožení měl zachovat. Rovněž přikládám návrh možné realizace projektu a distribuce příručky.
|
| |