|
Útoky postranními kanály
Popovský, Michal ; Sobotka, Jiří (oponent) ; Martinásek, Zdeněk (vedoucí práce)
V současné době je velmi obtížné v reálném čase prolomit používané kryptografické algoritmy. Klasická kryptoanalýza je založena pouze na hledání slabin v matematické struktuře algoritmu. Podstatná změna této vědy nastala objevením postranních kanálů. Útoky postranními kanály jsou založeny na nedokonalosti fyzické implementace kryptografických algoritmů. Tento nový způsob útoku, který je založený na vyzařování senzitivních informací přímo z kryptografických modulů, mění dosavadní představy o kryptografii a bezpečnosti systémů. Tato diplomová práce obsahuje detailní popis celé problematiky postranních kanálů a zabývá se především útoky postranními kanály na asymetrický algoritmus RSA. Tato práce obsahuje návrh a realizaci laboratorní úlohy, která je zaměřená na časový útok na implementaci algoritmu RSA.
|
|
Experimentální pracoviště pro měření postranních kanálů
Vidlařová, Pavla ; Martinásek, Zdeněk (oponent) ; Gerlich, Tomáš (vedoucí práce)
Tato práce se zabývá seznámením se s problematikou postranních kanálů. V rámci teoretické části jsou rozebrány základní pojmy, druhy postranních kanálů a možné útoky postranními kanály. Větší důraz je kladen na proudový postranní kanál, ten je použit v rámci praktické části. Následuje popis proudových analýz - jednoduché proudové analýzy a diferenciální proudové analýzy. Poslední částí je popis pracoviště a všech jeho komponentů, ve kterém bude probíhat měření. Praktická část se zabývá realizací pracoviště, měřením proudových průběhů na implementaci algoritmu AES. Následuje zpracování a vizualizace naměřených hodnot pomocí SIde Channel Analysis toolKitu.
|
|
Side-channel analysis
Novosadová, Tatiana ; Lieskovan, Tomáš (oponent) ; Gerlich, Tomáš (vedoucí práce)
This thesis deals with an issue of side channels, elliptic curves and their implementation in algorithms. Theoretical part is aimed at describing the basic concepts and various possibilities of side-channel attacks, with a more detailed focus on power analysis. The second theoretical part is focused on describing methods of elliptic curves and different elliptic curves-based protocols. The practical part deals with implementation of such cryptosystem on smart card, using the experimental environment to measure power consumption and analysis of this consumption.
|
|
Skrývání proudové spotřeby
Hirš, David ; Gerlich, Tomáš (oponent) ; Martinásek, Zdeněk (vedoucí práce)
Proudová analýza představuje úspěšný typ útoku cíleného na důvěrná kryptografická zařízení, jako jsou například chytré karty. Popularita Internetu věcí (IoT) každým dnem roste, a je tedy nutné taková zařízení zabezpečit. Pouhá implementace kryptografických algoritmů nestačí, proto je nutné zavést dodatečná opatření, aby bylo možné zamezit takovému typu útoku, který představuje proudová analýza. Tato bakalářská práce je zaměřená na implementaci odlehčené šifry PRESENT a realizace Jednoduché proudové analýzy spolu s Diferenční proudovou analýzou za účelem odhalení tajného klíče šifrovacího zařízení. Proudová analýza je realizována jak na nemaskovanou šifru PRESENT, kde bylo možné odhalit tajný klíč, tak i na maskovanou implementaci šifry, kde byla dokázána účinnosti navrhovaného protiopatření, které využívá techniku FPGA rekonfigurace.
|
|
Útoky na kryptografické moduly
Daněček, Petr ; Zeman, Václav (vedoucí práce)
Konvenční způsob kryptoanalýzy je založen na studiu slabin kryptografických algoritmů. Model útoku klasickou kryptoanalýzou zahrnuje pouze matematický popis použitých kryptografických algoritmů. Tento model je bez vazeb na fyzickou implementaci modelu a bez vazeb na reálné provozní podmínky. V současnosti používané kryptografické algoritmy jsou při použití dostatečně dlouhých šifrovacích klíčů v podstatě neprolomitelné a konvenční kryptoanalýza je neefektivní. Nový způsob kryptoanalýzy přináší využití postranních kanálů. Model útoku za použití postranních kanálů je rozšířen o fyzické projevy modulu během průběhu kryptografických operací. Tato disertační práce obsahuje popis kryptografických modulů a zkoumá vliv postranních kanálů na bezpečnost těchto modulů.
|
|
Optický postranní kanál
Kolofík, Josef ; Mačák, Jaromír (oponent) ; Martinásek, Zdeněk (vedoucí práce)
Tato práce se zabývá problematikou optického postranního kanálu a využitím neuronové sítě jako klasifikátoru dat. První část práce se zabývá základy kryptografie a útoky na kryptografický modul. Druhá část práce se zabývá metodami odkrytování mikrokontroléru, technologickými postupy odkrytování a metodami detekce fotonu. Třetí část práce se zabývá využitím neuronové sítě jako základu softwaru pro rozpoznávání a klasifikaci dat. V závěru práce je popsán postup při vytváření tohoto softwaru, rozebrán zdrojový kód a otestována funkčnost celého řešení.
|
|
Postranní kanály v kryptografii
Budík, Lukáš ; Sobotka, Jiří (oponent) ; Martinásek, Zdeněk (vedoucí práce)
Tato práce se zabývá problematikou postranních kanálu v kryptografii. Úvodní část popisuje základní členění oboru kryptologie. Dále jsou zmíněné požadavky na kryptografický systém z hlediska bezpečnosti. V další kapitole jsou popsány základní algoritmy a protokoly, které se používají v kryptografii. Hlavní část práce se zaměřuje na problematiku postranních kanálů. Závěr práce demonstruje útok časovým postraním kanálem na algoritmus RSA.
|
|
Diferenciální elektromagnetická analýza
Novotný, Bohumil ; Člupek, Vlastimil (oponent) ; Martinásek, Zdeněk (vedoucí práce)
Tato diplomová práce se zabývá studiem teorie postranních kanálů, jednoduché a diferenciální analýzy a typy útoků na postranní kanál, které mohou proběhnout proti kryptografickému systému. V diplomové práci jsou vysvětleny principy jednotlivých útoku na postranní kanál a možná obrana proti nim. Druhá část diplomové práce popisuje vytvořené experimentální pracoviště, jeho jednotlivé součásti a jejich funkce. Na tyto poznatky navazuje vlastní řešení útoku na elektromagnetický postranní kanál pomocí elektromagnetické sondy a příslušného vybavení pracoviště vytvořeného pro tuto úlohu. Závěrečná část diplomové práce je věnována popisu implementovaného algoritmu, popisu měření, výsledkům měření a možným úpravám implementovaných algoritmů v mikrokontroléru pro plnou automatizaci útoku na zařízení, proti kterému byl útok veden.
|
|
Kryptoanalýza pomocí neuronových sítí
Budík, Lukáš ; Mačák, Jaromír (oponent) ; Martinásek, Zdeněk (vedoucí práce)
Tato práce se zabývá analýzou proudového postranního kanálu pomocí neuronové sítě. První část popisuje základy kryptografie a problematiku postranních kanálů. Ve druhé části je teoreticky popsána neuronová síť a korelační analýza. Třetí část popisuje praktickou analýzu hodnot z proudového postranního kanálů pomocí klasifikátoru, který využívá neuronovou síť, v prostředí Matlab. Tento klasifikátor je porovnán s klasifikátorem, který využívá korelační analýzu.
|
|
Postranní kanály u Smart Card
Pospíšil, Karel ; Martinásek, Zdeněk (oponent) ; Sobotka, Jiří (vedoucí práce)
Diplomová práce se zaměřuje na čipové karty a popisuje známé typy útoků, které vyuţívají postranních kanálů. Čipová karta spadá do skupiny nejmladších a nejchytřejších karet. Ve svém těle, které je nejčastěji vyrobeno z PVC, má vloţen čip obsahující mikroprocesor. Útoky postranními kanály jsou útoky, které se snaţí vyuţít unikající informace z fyzické implementace systému při práci kryptografického algoritmu. Těchto unikajících citlivých informací se snaţí vyuţít útočník, protoţe mohou být za určitých okolností závislé na vstupních datech. Teoretická část se věnuje popisu čipových karet a jejich typů, následně se zaměřuje na jejich bezpečnost. Popisuje rozdělení útoků na čipové karty a zahrnuje přehled vybraných kryptografických algoritmů, které jsou pouţívány v čipových kartách. Popisuje vybrané fyzické, logické útoky a nejčastější útoky postranními kanály. Dále nastiňuje moţnosti měření napěťově proudového postranního kanálu. Praktická část se potom věnuje pouţitému softwaru a hardwaru. Tato část se věnuje měření napájecích charakteristik čipové karty a analýze zpracovávaných informací, a to za vyuţití osciloskopu a pracovní stanice s měřící kartou AD 622 a vývojového prostředí Simulinku.
|