|
Přístupy k zajištění energetické bezpečnosti v EU a USA
Kopová, Petra ; Bič, Josef (vedoucí práce) ; Horák, Jiří (oponent)
Nutnost zajištění spolehlivých, cenově dostupných a udržitelných energetických toků je jednoznačná priorita při budování mocné a silné ekonomiky. Otázka energetické bezpečnosti se tak postupem času stala nedílnou součástí ekonomických a zahraničních politik Evropské unie i Spojených států amerických. Ačkoli tento pojem ještě před deseti lety neexistoval, v poslední dekádě prudce nabyl na významu a oba regiony tak v současnosti vnímají energetickou problematiku jako jeden z pilířů národní bezpečnosti. První kapitola této práce zahrnuje teoretické vymezení pojmu energetická bezpečnost a definuje její jednotlivé subsystémy. Druhá část se již věnuje reálné bezpečnosti z hlediska prvního a druhého subsystému (zajištění energetických zdrojů, přeprava a transformace energetických zdrojů). Závěrečná kapitola stručně vymezuje energetické politiky EU i USA a porovnává, jak oba regiony k zajišťování energetické bezpečnosti přistupují. Hlavním cílem této práce je tedy nalezení a objasnění podobností, případně odlišností obou přístupů.
|
|
Bezpečnost a udržitelnost energetické politiky EU
Kaša, Daniel ; Vondrušková, Barbora (vedoucí práce) ; Bič, Josef (oponent)
Předmětem zkoumání bakalářské práce je otázka energetické bezpečnosti a udržitelnosti energetického sektoru Evropské unie. Pomocí analýzy vývoje koordinace společné evropské energetické politiky od jejího počátku až do současnosti a zkoumáním nejdůležitějších determinant energetického sektoru se práce snaží určit, na kolik je současný stav energetiky v EU udržitelný a jakou lze očekávat jeho budoucí vývojovou tendenci.
|
|
Společná energetická politika EU a její cíle
Holoubek, Lukáš ; Ševčíková, Michaela (vedoucí práce) ; Ryvolová, Ivana (oponent)
Cílem bakalářské práce je zodpovědět otázku, proč se Evropská unie snaží mít společnou energetickou politiku. V práci vycházím z historického vývoje událostí, které měly vliv na proces ekonomické integrace Evropy. Za tyto milníky považuji -- založení ESUO, vznik Euratomu, ropné šoky v 70. letech, publikování Bílé knihy o energetické politice EU, Zelená knihy Evropské komise a Lisabonskou smlouvu (v případě, že bude ratifikována). Zaměřím se na události, které vedly Evropu k řešení energetické otázky, ať už v politických či v ekonomických souvislostech. V práci se zaobírám dílčí otázkou, zda Evropské unii společná energetická politika přinese energetickou nezávislost a bezpečnost na nespolehlivých zdrojích. Jako metodu použiji analýzu cílů energetické politiky - proč si tyto cíle Evropská unie stanovila a co státům EU splnění těchto cílů přinese. V závěrečné části práce se zaměřím na porovnání cílů energetických politik EU a ČR.
|
|
Energetická politika EU a boj proti změně klimatu
Kováč, Štefan ; Bič, Josef (vedoucí práce) ; Vondrušková, Barbora (oponent)
V mé práci jsem se zaměřil na program Energetické politiky EU v oblasti snižování emisí. Řešení zastavení změna klimatu vspočívá v postupném zavádění ekologičtějších technologií. Politika EU v oblasti energetiky je značně ovlivněna cílem zastavit globální oteplování. V mé práci se věnuji tomu, jaká opatření EU již přijala a jaké cíle si předsevzala do budoucna. Obnovitelné zdroje považuji za správný krok směrem ke snižování emisí a zvyšování energetické nezávislosti EU na dovozech energetických surovin. Poslední kapitolu mé práce jsem věnoval Evropskému systému obchodování emisemi, který byl zřízen sa účelem motivace podniků ke snižování emisí skleníkových plynů.
|
|
Energetická politika EU a její vliv na energetický sektor ČR
Vágnerová, Daniela ; Bič, Josef (vedoucí práce) ; Popovová, Marie (oponent)
Řešená problematika v bakalářské práci se týká vlivu evropské energetické politiky na český energetický sektor a možného vlivu nové energetické politiky na budoucnost našeho energetického hospodářství. Úvodní část je věnována porovnání energetických sektorů obou oblastí pomocí nejdůležitějších ukazatelů jako například produkce, importu, spotřeby a vývoje cen. Druhá kapitola se zabývá energetickou politikou Evropské unie. Popsán je jak vývoj energetické politiky, tak soudobé prioritní cíle a hlavní nástroje pro jejich dosažení. Třetí kapitola se věnuje vývoji porevoluční energetické politiky ČR a blíže popisuje prioritní cíle v současné době platné Státní energetické koncepce. Závěrečná kapitola práce je věnována zhodnocení vlivu evropské energetické politiky na energetický sektor ČR.
|
|
Energetická politika Kanady
Brunclíková, Jana ; Bič, Josef (vedoucí práce) ; Vondrušková, Barbora (oponent)
Kanada disponuje obrovským nerostným bohatstvím počínaje ropou, zemním plynem, uhlím a uranem. Jako čistý exportér těchto komodit, ale také špičkových technologií a služeb energetického průmyslu, má Kanadská konfederace velice příhodné podmínky pro úspěšnou energetickou politiku. Ropný a plynárenský průmysl patří mezi nejvíce podporované sektory. V šedesátých letech byl za tímto účelem trh regulován a odbyt byl zajišťován nuceným odběrem domácími subjekty, zatímco dnes je volena cesta tržní liberalizace a fiskálních pobídek. Přes nesporný ekonomický přínos však rostoucí podíl exportních objemů ropy a zemního plynu na celkové produkci přináší obavy o budoucí energetickou bezpečnost a životní prostředí. Kanada navíc vstupuje do nové éry těžby ropy z bitumenových písků, což je považováno za jednu z nejzávažnějších ekologických hrozeb kanadské blízké budoucnosti. Kanadský politický systém je hluboce decentralizován a tato práce pojednává o nutnosti spolupráce mezi federální a provinční úrovní vládnutí, jakkoliv jsou jejich energetické politiky rozdílné.
|
|
ENERGETICKÁ KONCEPCE ČR
Stecenková, Marina ; Antoš, Ondřej (vedoucí práce) ; Loužek, Marek (oponent)
Práce charakterizuje situaci na energetickém trhu v ČR z pohledu ekonomiky jako celku. V současné době lze pozorovat trend na jedné straně se stále zvyšující závislosti na surovinách dovážených do ČR a zároveň rostoucí ceny fosilních paliv a na straně druhé růst spotřeby energie. Práce popisuje historický vývoj na energetickém trhu ČR po roce 1990 širších souvislostech včetně deregulace trhu s energiemi pro spotřebitele (domácnosti i firmy). Dále jsou analyzováy vybrané nástroje státu, zejména energetické koncepce, dotační tituly ze strukturálních fondů EU, legislativa obnovitelných zdrojů energie a role úspor energie z pohledu státu.
|