|
Německá národní identita po znovusjednocení
Brožová, Jitka ; Říchová, Blanka (vedoucí práce) ; Guasti, Petra (oponent)
Tato práce zkoumá vývoj německé národní identity po sjednocení Německa v roce 1990. S využitím kvalitativní analýzy historických textů a socioekonomických průzkumů zkoumá, jak sjednocení ovlivnilo kolektivní i individuální vnímání identity Němců. Tvrdí, že sloučení odlišných východoněmeckých a západoněmeckých identit vyústilo ve složitou a mnohotvárnou národní identitu, která se vyznačuje jak pocitem jednoty, tak přetrvávajícími regionálními rozdíly. Zjištění zdůrazňují význam historického kontextu při utváření národní identity a naznačují, že německá identita se bude i nadále vyvíjet, protože reaguje na vnitřní i vnější výzvy. Tato studie přispívá k širšímu oboru politologie tím, že poskytuje vhled do dynamiky národní identity v Evropě po skončení studené války.
|
|
Role B buněk v transplantačních reakcích
Brožová, Jitka ; Slavčev, Antonij (vedoucí práce) ; Stříž, Ilja (oponent)
Hlavním problémem při transplantaci ledvin je vývoj celulární a protilátkami zprostředkované (humorální) rejekce. Za poslední desetiletí, díky zlepšení účinnosti imunosupresivních léků, došlo ke zlepšení prognózy na přežití transplantovaných orgánů. Nicméně, humorální rejekce stále zůstává velmi závažným problémem u rizikových pacientů, protože může trvale poškodit štěp. Vzhledem k tomu je nutné již před transplantací rozdělit pacienty s vysokým a nízkým rizikem vzniku protilátkami-zprostředkované rejekce. Současná imunogenetická vyšetření před transplantací zahrnuje, kromě HLA typizace, detekci panel-reaktivních protilátek pacienta. Avšak ta neposkytuje informaci o B buňkách, které se účastní humorální odpovědi příjemce ledviny. Z toho důvodu se předložená diplomová práce zabývá analýzou B buněčné reaktivity a její regulace u transplantovaných pacientů. V této retrospektivní analýze jsme zkoumali hladiny faktoru regulující funkci B lymfocytů (BAFF). Z dosud publikovaných prací vyplývá, že BAFF by mohl sloužit jako marker humorální rejekce. Dále jsme se zaměřili na B lymfocyty a jejich schopnost produkovat protilátky pomocí metody IgG ELISpot (Enzyme-linked immunosorbent spot). V literatuře se uvádí, že IgG ELISpot by mohla predikovat produkci protilátek a tudíž predikovat riziko vývoje humorální...
|
|
Využití metodik molekulární biologie pro určování polymorfizmu HLA antigenu
Brožová, Jitka ; Slavčev, Antonij (vedoucí práce) ; Trošan, Peter (oponent)
Komplex HLA (Human leukocyte antigen) je rozsáhlý genový úsek nacházející se na krátkém raménku chromozomu 6. Skládá se ze tří regionů, I. a II. region kódují geny HLA I. a II. třídy, ve III. regionu se nacházejí geny komplementu, TNFα a další geny, které nejsou evolučně a funkčně spojeny s geny HLA. HLA geny I. a II. třídy kódují povrchové glykoproteiny, které ve svém vazebném místě prezentují peptidy buňkám imunitního systému. HLA geny jsou spojovány s mnoha autoimunitními a infekčními nemocemi, i když mechanizmy těchto asociací jsou většinou zatím neznámé. HLA fungují jako silné transplantační antigeny, tudíž představují velkou překážku při alogenních orgánových transplantacích a transplantacích krvetvorných buněk. K zabránění rejekce transplantovaného orgánu, je nezbytné, aby se tkáň dárce shodovala v HLA genech tkáně příjemce. Určení shody dárce s příjemcem je prováděno pomocí HLA typizačních technik. HLA typizace se dnes ve většině laboratoří v Evropě a USA výlučně provádí metodami molekulární biologie. Mezi tyto metody řadíme tři hlavní techniky založené na polymerázové řetězové reakci (PCR), PCR se sekvenčně specifickými primery, PCR se sekvenčně specifickými oligonukleotidovými sondami a sekvenování. Metody molekulární biologie jsou přesnější, citlivější a mají větší rozlišovací schopnost...
|
|
Dopady legislativních změn na příjmy malých obcí
Brožová, Jitka ; Sedmihradská, Lucie (vedoucí práce) ; Špinerová, Zuzana (oponent)
Bakalářská práce se zabývá analýzou legislativních změn, které ovlivňují příjmy obcí ze sdílených daní, příjem z daně z nemovitosti a příjmy z místních poplatků. Teoretická část popisuje základní pojmový aparát a charakterizuje změny, ke kterým došlo v zákoně o rozpočtovém určení daní s účinností od 1. 1. 2008, v zákoně o dani z nemovitosti s účinností od 1. 1. 2008, 1. 1. 2009 a 1. 1. 2010 a v zákoně o místních poplatcích s účinností od 1. 1. 2010. Praktická část analyzuje dopady legislativních změn výše uvedených zákonů na daňové příjmy tří vybraných obcí. Poslední část komparuje daňové příjmy mezi obcemi a sumarizuje názory představitelů obcí. Z analýzy je patrné, že u všech zmíněných obcí došlo k navýšení daňových příjmů od roku 2008 a postupnému navyšování příjmů z daně z nemovitosti.
|