|
Komunikace a panické jednání
Čižinská, Kateřina ; Vinopal, Jiří (vedoucí práce) ; Šafr, Jiří (oponent)
Krizová komunikace je v současném světě ovlivněna globalizací a propojeností světa. Lidé na celém světě se k informacím dostávají rychle a z pohodlí domova. Výzkumy zaměřující se na krizovou komunikaci postupně odkrývají základní modely ovlivňující krizovou komunikaci (teorie vnímání rizika, mentálního ohlušení, negativní dominance, ovlivnění důvěry a teorie vnikajících norem). Krizová komunikace může aktivně ovlivňovat výsledné emoce daného člověka. Někdy je důležité z apatického publika vytvořit více aktivní a někdy je cíl zase naopak publikum uklidnit (Sandman, 2003). Roli může hrát i forma sdělení nebo nastavení samotného publika (Bier, 2001). Existují i ohroženější skupiny obyvatel, které mohou samotné sdělení hůře chápat, hůře se adaptovat na změnu anebo mohou být náchylnější k panickému jednání (Lead, 2008, Mallon et al, 2013). Samotný výzkum se zaměřuje právě na efekty stylů komunikace na skupiny obyvatel při riziku mimořádné události. Jedná se o sekundární analýzu dat z CVVM z roku 2023 (N=861) a základní metodou je vícenásobná regrese. Jako styly komunikace jsou vybrány: sdílení i méně pravděpodobných scénářů, rozdíly v roli komunikátora daného sdělení, formulování sdělení vědecky nebo laicky a sdílení připravenosti dané instituce na méně pravděpodobné scénáře. Jako efekty, které můžou...
|
|
Vztah udržitelnosti a wellbeingu a promítnutí tohoto vztahu do mitigačních a adaptačních opatření
Čižinská, Kateřina ; Richter, Eva (vedoucí práce) ; Lupač, Petr (oponent)
Tématem této bakalářské práce je vztah udržitelnosti a wellbeingu a jeho následné promítnutí do mitigačních a adaptačních opatření. U vztahu udržitelnosti a wellbeingu je popsána historie a definice samotných pojmů a následně je přes vztahovou teorii wellbeingu ukázána celková mnohovrstevnatost pojmu a jednotlivé dimenze. Následně je diskutováno propojení těchto pojmů společně s nerespektováním plného chápání wellbeingu u orientace na hospodářský růst. Pro část s mitigačními a adaptačními opatřeními bylo vybráno 11 studií. Na konci jsou představeny závěry: Často je wellbeing chápán v omezené míře, přitom z popsaných teorií je jasné, že wellbeing je podmíněn i životním prostředím, a environmentální udržitelnost je nutnou podmínkou wellbeingu. Podobně i u mitigačních a adaptačních opatření se prokázala jistá souvislost s wellbeingem, ale často nebyl wellbeing chápán jako důležitý a byl stavěn do pozadí výzkumu. Vztah udržitelnosti a wellbeingu je ale i pro další výzkum opatření zmírňujících změny klimatu důležitý.
|