| |
|
Restoration of hay meadows on ex-arable land: commercial seed mixtures vs. spontaneous succession.
VÍTOVCOVÁ, Kamila
The subject of this study were to compare two methods of grassland restoration - regrassing and spontaneous revegetating of abandoned fields in the Bohemian Forest foothills. The main aims of this study were to assess the phytocoenose differences between the re-grassed and spontaneously revegetated fields and effect of surrounding to abandoned field. The data were collected during the season 2008 and were analyzed by ordination methods (DCA, CCA) and by the ANCOVA. The significant difference between regrassed and naturally revegetated fields was not found. The effect of surrounding was important, most meadow species (92% in average)that were found in the field occurring in the surroundings too.
|
|
Genetic variation and reproduction strategy of Gentiana pannonica in different habitats
EKRTOVÁ, Ester
The reproduction strategy and genetic variability of Gentiana pannonica, an endangered species in the Czech Republic, were studied. The differences of vegetation composition, seedlings recruitment, seed set and genetic variation within and among six various populations G. pannonica in the Šumava Mts. and two populations in the Alps of this species were investigated in a field. The vegetation composition differs between primary and secondary habitat of G. pannonica and seedlings recruitment was recorded only in primary habitat. The reproduction output of the study species is probably influenced by sufficient amount of pollinators. No serious genetic diversity between populations in the Šumava Mts. and the Alps was found. The genetic differences were found only between populations on the primary habitats and populations on the secondary mountain meadows.
|
| |
| |
| |
| |
| |
|
Extrémní šířkové přírůsty smrku na gradientu nadmořské výšky na Šumavě a jejím podhůří
ČEJKOVÁ, Alžběta
Extrémní šířkové přírůsty smrku byly analyzovány pro období 79 let (1922-2000) na gradientu nadmořské výšky (376-1221 m n. m.) v oblasti Šumavy a jejího podhůří. Srovnání extrémních přírůstů tzn. významných let ukázalo specifickou vazbu na jednotlivé výškové zóny. Negativní významné roky byly obvykle vyvolány letním suchem v nízkých nadmořských výškách a chladným a deštivým létem ve vysokých polohách. Tyto dva hlavní limitující faktory se kombinují ve středních polohách. Porozumění výskytu extrémních přírůstů na výškovém a geografickém gradientu lze využít jako jeden z dalších indikátorů v dendrochronologickém datování a určení původu výskytu použitého dřeva v této oblasti.
|
| |