|
Rozdíly v rozeznávání emocí u dětí předškolního věku
KÁPLOVÁ, Veronika
Cílem mé bakalářské práce je zmapování dovedností rozeznávání emocí u předškolních dětí. Teoretická část obsahuje vymezení emocí a jejich složek, pozornost je věnována obličejovému výrazu a také databázím obličejových výrazů. Posléze jsou popsány základní emoce a jejich obličejový výraz; jeho rozpoznávání je i obsahem v empirické části bakalářské práce. Dále je vyobrazen vývoj předškolního dítěte a jeho důležité mezníky. Empirická část zahrnuje rozhovory se dvěma učitelkami mateřské školky a vzorek 16 dětí (N = 16). Děti jsou následně rozřazeny do skupin, dle posouzení učitelek, zda mají problémy s uposlechnutím či ne a zda jsou z úplné/neúplné rodiny. Dále jsou mezi sebou porovnávány. Vzorek dětí se pohybuje od 4 do 5/6 let
|
|
Vliv rodinného prostředí na rozvoj hudebnosti dítěte v předškolním věku
Šmejkalová, Karolína ; Šobáňová, Barbora (vedoucí práce) ; Kodejška, Miloš (oponent)
Bakalářská práce bude zkoumat vliv rodiny na rozvoj hudebnosti dítěte předškolního věku. Teoretická část shrne dosavadní poznatky v oblasti hudebnosti dítěte ve věku do 6 let. Praktická část bude zaměřena na výzkum v mateřských školách. Pomocí dotazníkové metody budou zjišťovány informace o aktuálních podmínkách pro rozvoj hudebnosti dětí v rodinném prostředí. Otázky budou určeny rodičům, které bych ráda osobně oslovila v mateřských školách na Chomutovsku. Výsledky výzkumu budou porovnány se staršími údaji doc. PaedDr. Miloše Kodejšky, CSc, který v uplynulých letech provedl podobný výzkum ve stejném okrese. Klíčová slova Předškolní dítě, vývoj předškolního dítěte, rodina, hudební schopnosti
|
|
Využití netradičních technik a pomůcek ve výtvarných činnostech v mateřské škole s ohledem na bezpečnost a zdraví dítěte.
PETRÍKOVÁ, Vladimíra
Bakalářská práce se zabývá otázkou využívání netradičních technik a pomůcek ve výtvarných činnostech v mateřské škole a do jaké míry se dodržuje bezpečnost a zdraví dětí při těchto aktivitách. Teoretická část je zaměřena na vývoj předškolního dítěte, netradiční techniky a pomůcky a zásady bezpečnosti práce u dětí v souvislosti s Rámcovým vzdělávacím programem. Praktická část se zabývá vyhodnocením dotazníku zaměřeným na zjišťování využívání netradičních technik v mateřské škole a na dodržování bezpečnosti. V přílohách jsou přiloženy některé druhy netradičních výtvarných technik.
|
|
Dítě ze sociálně znevýhodněného prostředí z pohledu učitele mateřské školy
MATOUŠOVSKÁ, Barbora
Tématem bakalářské práce je sociálně znevýhodněné dítě v prostředí mateřské školy. Práce je rozdělena na dvě části - teoretickou a praktickou. V teoretické části je shrnuto, co znamená pojem sociální znevýhodnění a problematika sociálního vyloučení. Dále je sledován vývoj dítěte předškolního věku od tří do šesti let, kde porovnávám tělesné, motorické a kognitivní znaky. Poté popisuji specifické znaky osobnosti u dítěte se sociálním znevýhodněním. V neposlední řadě je teoretická část zaměřena na osobnost učitele mateřské školy a charakteristice současných přístupů v předškolním vzdělávání. Praktická část vychází z použití kvantitativní metody dotazování. Jsou zde shrnuty výsledky 113 učitelů a učitelek mateřských škol, kde je cílem zjistit jaké odlišnosti vnímají učitelé u sociálně znevýhodněných dětí, jakým způsobem s nimi pracují a zda zavedení povinného předškolního roku pozitivně ovlivní vývoj sociálně znevýhodněného dítěte.
|
|
Vliv rodinného prostředí na rozvoj hudebnosti dítěte v předškolním věku
Šmejkalová, Karolína ; Šobáňová, Barbora (vedoucí práce) ; Kodejška, Miloš (oponent)
Bakalářská práce bude zkoumat vliv rodiny na rozvoj hudebnosti dítěte předškolního věku. Teoretická část shrne dosavadní poznatky v oblasti hudebnosti dítěte ve věku do 6 let. Praktická část bude zaměřena na výzkum v mateřských školách. Pomocí dotazníkové metody budou zjišťovány informace o aktuálních podmínkách pro rozvoj hudebnosti dětí v rodinném prostředí. Otázky budou určeny rodičům, které bych ráda osobně oslovila v mateřských školách na Chomutovsku. Výsledky výzkumu budou porovnány se staršími údaji doc. PaedDr. Miloše Kodejšky, CSc, který v uplynulých letech provedl podobný výzkum ve stejném okrese. Klíčová slova Předškolní dítě, vývoj předškolního dítěte, rodina, hudební schopnosti
|
|
Vývoj somatosenzorického systému v souvislosti s posturálně-lokomočními funkcemi v předškolním věku, možnosti hodnocení
Hrušková, Adéla ; Zounková, Irena (vedoucí práce) ; Smolíková, Libuše (oponent)
Cílem této práce je popsat na základě rešerše vývoj somatosenzorického systému u dítěte předškolního věku, jeho souvislosti s posturálně- lokomočními funkcemi a popis možností hodnocení somatosenzorického systému u předškolních dětí. V jednotlivých kapitolách teoretické části této práce je popsán somatosenzorický systém a jeho vývoj, vývoj posturálně- lokomočních funkcí v předškolním věku, růst a vývoj předškolního dítěte. V části praktické pak byly shrnuty nalezené informace, jak mohou být vývoj somatosenzorického systému a jeho plné využívání centrálním nervovým systémem v posturálně- lokomočních funkcích ovlivněny u předškolního dítěte. Dále jsou popsány možnosti testů somatosenzorického systému, které lze použít u předškolního dítěte v běžné fyzioterapeutické praxi. Součástí práce je kazuistika předškolního dítěte zaměřená na testy somatosenzorického systému.
|
|
Odloučení dítěte při vstupu do MŠ
SOMMEROVÁ, Lucie
Práce se zabývá problematikou odloučení dítěte při vstupu do MŠ a klade si za cíl popsat projevy dítěte, které je odloučeno od rodičů. Nejprve vymezujeme pojem dítě předškolního věku, poté ho charakterizujeme z hlediska vývojové psychologie, kde se více pozastavujeme nad socializací dítěte. Další kapitoly popisují předškolní vzdělávání a mateřskou školu jako instituci a samozřejmě samotným pojmem odloučení. V podkapitolách se v souvislosti s odloučením zabýváme strachem z odloučení, chováním dítěte a také tím, jak mohou v tomto procesu pomoci rodiče či třídní učitelka dítěte. Výzkumná část práce se věnuje případové studii a snaží se splnit hlavní výzkumnou otázku: Jak se projevuje dítě při odloučení? Poznatky získáváme pomocí zúčastněného pozorování jednoho chlapce a hloubkovým polostrukturovaným rozhovorem s jeho matkou.
|
|
Postavení dítěte s handicapem v kolektivu předškolních dětí.
HOLKUPOVÁ, Martina
Předkládaná bakalářská práce nese název ?Postavení dítěte s handicapem v kolektivu předškolních dětí?. Práce je rozdělena na část teoretickou a část praktickou. Teoretická se člení na tři kapitoly. První kapitola popisuje vývojové zvláštnosti předškolního věku, druhá část se zabývá problematikou mentální retardace, její charakteristikou, etiologii a klasifikací. Přibližuje psychické zvláštnosti mentálně postižených dětí a jejich edukaci v běžné i speciální mateřské škole. Třetí část se věnuje problematice slepoty, jejímu rozdělení a etiologii. Přibližuje diagnózu anoftalmií, zaměřuje se na vývojové odlišnosti slepého dítěte předškolního věku a jeho edukaci. Praktická část přináší výsledky kvalitativního šetření. Metody použité v tomto šetření jsou pozorování, projektivní a sociometrická metoda. Předmětem šetření bylo zjistit postavení dvou těžce handicapovaných dětí v kolektivu dětí intaktních, sledování typických projevů chování těchto dětí a jejich možný vliv na vztahy ve třídě.
|