| |
|
Směnečný platební rozkaz
Švarcová, Iveta ; Pohl, Tomáš (vedoucí práce) ; Macková, Alena (oponent)
Tématem této diplomové práce je směnečný platební rozkaz a řízení, které vede k jeho vydání, jakož i řízení, které následuje po jeho vydání, pokud jsou proti směnečnému platebnímu rozkazu podány námitky. Směnečné rozkazní řízení je institutem civilního práva procesního, který neprocházel zásadními změnami, a proto lze čerpat i ze starších odborných pramenů. Autorka se v práci s využitím judikatury a odborné literatury snaží vystihnout problémové aspekty související s vydáním směnečného platebního rozkazu a poskytnout srovnání jednotlivých názorů na danou problematiku včetně svého osobního. Diplomová práce je členěna do šesti kapitol, které se dále člení na podkapitoly. Níže je přiblížen obsah každé kapitoly. Nejprve je stručně zmíněna historie hmotného i procesního směnečného práva na našem území, po níž následuje kapitola věnující se obecným charakteristikám rozkazního řízení a ostatním druhům platebních rozkazů v českém právním řádu s důrazem na jejich vzájemné porovnání. Třetí kapitola se již soustředí na samotný směnečný platební rozkaz, zejména podmínky pro jeho vydání, jeho obsah a náležitosti a jeho doručení žalovanému. V další kapitole se autorka zabývá námitkami proti směnečnému platebnímu rozkazu, tedy jejich dělením, lhůtou pro jejich podání a důkazním břemenem důležitým pro prokázání...
|
|
Směnečné řízení v České republice
Brabencová, Jana ; Macková, Alena (vedoucí práce) ; Pohl, Tomáš (oponent)
Rigorózní práce na téma "Směnečné řízení v České republice" popisuje průběh směnečného řízení podle českého právního řádu, a to od jeho zahájení, přes vydání meritorního rozhodnutí až po výkon rozhodnutí, resp. exekuci. Práce se zaměřuje na specifika směnečného řízení jako zkráceného řízení a otázky s tím spojené. Pojednává o problémech souvisejících s novou právní úpravou doručování směnečného platebního rozkazu po 1.1.2014, zabývá se postavením směnečných dlužníků v námitkovém řízení, otázkou přípustnosti námitek proti směnečnému platebnímu rozkazu a zakotvením patnáctidenní lhůty k jejich podání, a dále též postavením směnečných dlužníků - žalovaných jako samostatných společníků. Zaměřuje se také na zavedení nových institutů v souvislosti s rozhodováním o náhradě nákladů řízení. První kapitola představuje směnku jako cenný papír. Následující kapitoly (druhá až šestá) v souladu s průběhem řízení pojednávají o žalobě s návrhem na vydání směnečného platebního rozkazu, jeho vydání, doručování a o námitkovém řízení a popsána je také činnost soudu před vydáním směnečného platebního rozkazu. Závěrečné kapitoly se zabývají opravnými prostředky a výkonem rozhodnutí, resp. exekucí.
|
|
Směnečné řízení
Kratěna, Štěpán
- Směnečné řízení Soudní řízení, které je vedeno o směnečné pohledávce, má svá přirozená specifika vyplývající z hmotněprávních vlastností abstraktního směnečného závazku. Tato přirozená specifika nemají svůj původ v procesu, ale v právu hmotném. Zatímco v nesměnečných sporech je dána pouze jedna rovina skutkového stavu (kauzální skutková rovina), ve směnečném sporu kromě kauzální skutkové roviny má význam vždy, a někdy dokonce výlučně, ještě další rovina skutkového stavu. Jde o skutkovou rovinu směnečnou. Charakteristickým rysem směnečného sporu je, že tento spor lze meritorně rozhodnout právě i jen na základě směnečné skutkové roviny. Směnečná skutková rovina je přitom ze své povahy podstatně jednodušší než skutková rovina kauzální. Soud ve směnečném sporu tedy často nemusí uskutečnit žádný kauzální skutkový poznatek, a přece může správně meritorně rozhodnout. Vzhledem k nepočetným směnečným náležitostem nebývá úspěch žalovaného v rovině směnečné snadný. Žalovanému tak často nezbývá než přinášet rozhodující skutečnosti v rovině kauzální. Na rozdíl od žalobce, který kauzální skutkovou rovinu pro svůj procesní úspěch nepotřebuje, může žalovaný ve svých kauzálních tvrzeních spatřovat naději na úspěšnou obranu. V racionálně vedeném směnečném sporu tedy soud zkoumá kauzální skutkový stav jen v...
|
|
Status a specifika směnečného rozkazního řízení
Rýdlová, Aneta ; Sedláček, Miroslav (vedoucí práce) ; Pohl, Tomáš (oponent)
Status a specifika směnečného rozkazního řízení Abstrakt Rigorózní práce se zabývá směnečným rozkazním řízením, jako specifickým druhem občanskosoudního řízení, vedeném při uplatňování směnečného nároku majitelem směnky. První kapitola obsahuje vymezení povahy a účelu směnečného rozkazního řízení. Druhá kapitola vymezuje dvě z obecných podmínek řízení, a to pravomoc a příslušnost, a dále předpoklady pro vydání směnečného platebního rozkazu. Ve třetí kapitole je obsaženo vymezení věcné legitimace a specifického společenství účastníků směnečného vztahu následováno dispozičními oprávněními žalobce při změně v osobě účastníka řízení. Čtvrtá kapitola se zabývá dispozičními oprávněními žalobce ve vztahu k předmětu řízení a vymezením rozhodného okamžiku pro vydání směnečného platebního rozkazu. Pátá a šestá kapitola obsahují dva instituty specifické pro směnečné rozkazní řízení, a to námitky jako zvláštní opravný prostředek proti vydanému směnečnému platebnímu rozkazu a koncentraci řízení. Mimo jiné je zde zmínka i o námitce započtení a vzájemném návrhu ve směnečném rozkazním řízení. Sedmá kapitola se pak zabývá otázkou rozložení důkazního břemene v případě prokazování pravosti podpisu na směnce a u oprávnění vyplnit blankosměnku. Osmá kapitola se zabývá použitelností dalších způsobů rozhodnutí ve směnečném...
|
|
Směnečné kauzální námitky, jejich druhy a řízení o nich
Vacek, Lukáš ; Patěk, Daniel (vedoucí práce) ; Čech, Petr (oponent)
a klíčová slova Směnečné kauzální námitky, jejich druhy a řízení o nich Tématem této diplomové práce jsou směnečné kauzální námitky, jejich druhy a řízení o nich. Cílem práce je komplexní rozbor kauzálních námitek jako obrany proti uplatněné směnce, a to na základě analýzy odborných textů a judikatury. Práce se tak věnuje jak kauzálním námitkám jako hmotněprávnímu institutu směnečného práva, tak jejich praktické aplikaci přes procesněprávní institut námitek proti směnečnému platebnímu rozkazu. Práce se skládá z úvodu, tří kapitol a závěru. První kapitola se věnuje základním aspektům pojmu směnka. Kapitola se člení na čtyři podkapitoly. V první podkapitole jsou rozebírány různé definice směnky, jak jsou k nalezení v judikatuře a v odborné literatuře a tyto definice jsou vzájemně srovnávány. Druhá podkapitola je věnována charakteristickým znakům směnky jako cenného papíru. Její podstatné náležitosti jsou popsány v třetí podkapitole. Čtvrtá podkapitola analyzuje definiční znaky směnečných závazků, jejichž pochopení je nezbytné k dalšímu pojednávání o kauzálních námitkách. Druhá kapitola se věnuje kauzálním námitkám, a je rozdělena do čtyř podkapitol. V úvodu kapitoly je popsáno, o jakých námitkách lze hovořit jako o kauzálních. Funkce směnky ke kauzálnímu vztahu je tématem první podkapitoly. Druhá...
|
|
Námitky proti směnečnému platebnímu rozkazu a řízení o nich
Černý, Václav ; Macková, Alena (vedoucí práce) ; Pohl, Tomáš (oponent)
Tato diplomová práce pojednává o problematice námitek proti směnečnému platebnímu rozkazu jakožto institutu procesní obrany v rámci rozkazního řízení, jehož předmětem je směnka. Jak směnečné rozkazní řízení, tak směnečný platební rozkaz, ale i námitky proti směnečnému platebnímu rozkazu jsou v našem právní řádu již přes 120 let, avšak nedoznaly značných změn. Navzdory této rigidnosti však společenské vztahy přináší různé nové skutečnosti, se kterými se musí zejména judikatura nějakým způsobem vypořádat. Z těchto důvodů tato práce rozebírá jak postup, který vede k vydání směnečného platebního rozkazu, tak zejména konkrétní námitky, které mohou žalovaní v tomto řízení uvádět jako procesní obranu. Těchto námitek je však nepřeberné množství, protože každý právní vztah je svým způsobem unikátní, a proto každý vztah může přinést námitku novou, dosud soudně neposuzovanou. Na druhou stranu je však žalovaný v tomto druhu řízení omezován jistými pravidly, která mohou zapříčinit situaci, kdy určitou námitku nebude moci žalovaný v tomto řízení uplatnit, respektive jejich uplatnění by nemohlo zapříčinit zrušení již vydaného směnečného platebního rozkazu. Současně je zde věnovaná značná část problematice směnečné koncentrace, která je jedním z charakteristických a stěžejních bodů směnečného rozkazního řízení,...
|
|
Směnečné řízení v České republice
Brabencová, Jana ; Macková, Alena (vedoucí práce) ; Pohl, Tomáš (oponent)
Rigorózní práce na téma "Směnečné řízení v České republice" popisuje průběh směnečného řízení podle českého právního řádu, a to od jeho zahájení, přes vydání meritorního rozhodnutí až po výkon rozhodnutí, resp. exekuci. Práce se zaměřuje na specifika směnečného řízení jako zkráceného řízení a otázky s tím spojené. Pojednává o problémech souvisejících s novou právní úpravou doručování směnečného platebního rozkazu po 1.1.2014, zabývá se postavením směnečných dlužníků v námitkovém řízení, otázkou přípustnosti námitek proti směnečnému platebnímu rozkazu a zakotvením patnáctidenní lhůty k jejich podání, a dále též postavením směnečných dlužníků - žalovaných jako samostatných společníků. Zaměřuje se také na zavedení nových institutů v souvislosti s rozhodováním o náhradě nákladů řízení. První kapitola představuje směnku jako cenný papír. Následující kapitoly (druhá až šestá) v souladu s průběhem řízení pojednávají o žalobě s návrhem na vydání směnečného platebního rozkazu, jeho vydání, doručování a o námitkovém řízení a popsána je také činnost soudu před vydáním směnečného platebního rozkazu. Závěrečné kapitoly se zabývají opravnými prostředky a výkonem rozhodnutí, resp. exekucí.
|
|
Směnka a reálné možnosti jejího využití v praxi českých bank
Knéblová, Hana ; Půlpánová, Stanislava (vedoucí práce) ; Teplý, Petr (oponent)
Diplomová práce na téma "Směnka a reálné možnosti jejího využití v praxi českých bank" je zaměřena na charakteristiku směnky jako zajišťovacího a platebního instrumentu a možné způsoby jejího využití, přičemž zohledňuje jak ekonomické tak i právní aspekty. Tato práce obsahuje celou řadu bankovních produktů, v rámci nichž směnky nacházejí uplatnění, s uvedením jejích předností a nevýhod. Závěr obsahuje zdůvodnění atraktivity směnky pro banky, ale také důvody, pro které se veřejnost na směnku dívá s určitou skepsí.
|