|
Stravovací návyky dospívajících, genderové rozdíly v přístupu ke stravování
Černíková, Lucie ; Kalinová, Nelly (vedoucí práce) ; Kaiserová, Iveta (oponent)
Bakalářská práce se zabývá stravovacími návyky dospívajících a jejich rozdíly v závislosti na pohlaví. S cílem zmapování jídelních zvyklostí bylo provedeno dotazníkové šetření mezi respondenty daného věkového rozmezí. Otázky byly sestaveny ze dvou oficiálních dotazníků. Prvním z nich byl The Adolescent Food Habit Checklist, který slouží k hodnocení stravovacích návyků u adolescentů. Druhá část sestávala ze Stunkardova Dotazníku jídelních zvyklostí, který se běžně používá v psychologické praxi a sleduje tři oblasti: restrikci, disinhibici a hlad. Ve výsledcích se nepotvrdilo, že by dívky měly zdravější stravovací návyky, větší tendence k restrikci nebo vykazovaly vyšší míru disinhibice v jídelním chování. Prokázalo se, že chlapci ve větší míře pociťují hlad. Pro potvrzení nebo vyvrácení těchto výsledků by bylo třeba dalšího výzkumu. klíčová slova: stravovací návyky, poruchy příjmu potravy, dospívající, adolescenti, restrikce, disinhibice, hlad, body image, obezita
|
|
Jídelní zvyklosti a jejich souvislost s vývojem hmotnosti po bariatrické operaci
Poshor, Vít ; Konečná, Judita (vedoucí práce) ; Starnovská, Tamara (oponent)
Úvod: I přes moderní léčebné metody obezity jako je farmakoterapie a bariatrická chirurgie, zůstává intervence životního stylu jednou z klíčových terapií. Především jde o úpravu stravovacích návyků, navýšení pohybové aktivity, a také o zlepšení psychického stavu, který často komplikuje jak redukci hmotnosti, tak i udržení dosaženého úbytku. Léčbou obezity by se měli zabývat zejména problematiky znalí lékaři a zdravotníci, kteří využívají správný diagnostický a léčebný postup. Hlavní roli však hraje pacient, který musí být motivován a spolupracovat s multidisciplinárním týmem. Nutriční terapeut nastavuje individuální dietní doporučení, s ohledem na zdravotní stav a dosavadní režim a stravovací návyky pacienta. Psycholog pomáhá porozumět pacientovým myšlenkám prostřednictvím rozboru psychosociálních souvislostí, analýzy životního stylu a návyků, čímž dokáže jeho chování změnit. Pravidelná nutriční a psychologická intervence tak může vést k vyšší úspěšnosti redukčního režimu. Cíle: Hlavním cílem této práce je vyhodnotit souvislosti faktorů jídelních zvyklostí s vývojem tělesné hmotnosti za 1 a 2 roky po absolvování bariatrické operace. Druhým cílem je u zkoumaných probandů potvrdit vliv nutriční intervence na změnu hmotnosti před a po operaci. Metodika: Sběr dat probíhal na III. interní klinice,...
|
|
Vývoj potravinové bezpečnosti ve vybraných zemích jihovýchodní Afriky
Hendrychová, Marcela
Diplomová práce se zabývá sledováním vývoje potravinové bezpečnosti v Malawi, Zimbabwe a Zambii. Konkrétním kritériem pro výběr tří států byl indikátor HDI a geografická poloha vybraných států. Prostřednictvím jednotlivých indikátorů z různých pilířů potravinové bezpečnosti práce vyhodnocuje nejvýznamnější faktory, které způsobují potravinovou nejistotu ve sledovaných zemích. Teoretická část práce vysvětluje základní fakta a pozadí problému, obsahuje vysvětlení klíčových pojmů a termínů, definování jednotlivých příčin a důsledků potravinové bezpečnosti na úrovni vybraných států. V práci jsou také popsány nejpoužívanější indikátory měřící potravinovou bezpečnost. Praktická část na základě vývoje sledovaných indikátorů (průměrný příjem bílkovin; průměrný příjem bílkovin živočišného původu; prevalence středně těžké nebo těžké potravinové nejistoty; prevalence závažného nedostatku potravin; procento populace využívající základní hygienické služby; procento populace která má přístup k pitné vodě; procento dětí do 5 let, trpící zakrnělostí; prevalence anémie žen v reprodukčním věku; variabilita produkce potravin na osobu; politická stabilita a absence násilí/terorismu) v období let 2009–2019 zkoumá faktory, které ovlivnily změny těchto ukazatelů. V práci bylo zjištěno, že nejvýznamnějšími faktory, které ovlivňují vývoj potravinové bezpečnosti ve sledovaných státech Malawi, Zambie i Zimbabwe, jsou klimatické podmínky, politická a ekonomická situace, nízká vzdělanost obyvatelstva a infekční nemoci. Tyto faktory zpomalují ekonomický růst zemí a znemožňují růst směrem z rozvojových zemí k rozvinutým a mají za následek potravinovou nejistotu a její důsledky.
|
|
Vliv stravy na lidskou psychiku
VESELÁ, Pavla
Bakalářská práce je zaměřena na problematiku stravování ve spojitosti s psychickými procesy. Cílem bylo zjistit, jakými způsoby na sebe působí strava a psychika. Jsou zde představeny obecné psychologické faktory ovlivňující přijímání potravy, jde o smyslovou jakost potravin a kulturu stolování. V další části se dozvídáme, co je fyziologický a emoční hlad a jaký je mezi nimi rozdíl. Důraz je kladen především na různé psychologické stavy spouštějící psychologické jedení. Významnou kapitolou je také dieta a její působení na naše duševní zdraví. Představeny jsou tři nejčastější a nejznámější druhy diet. Jedná se o ketodietu, krabičkovou dietu a přerušovaný půst. V práci je také věnována náležitá pozornost poruchám příjmu potravy jako je mentální anorexie, mentální bulimie a záchvatovité přejídání. Závěr je zaměřen na to, co se rozumí pod pojmem stres, jakým způsobem ovlivňuje stres lidské stravování a v neposlední řadě také na vybrané potraviny a byliny, které mohou při stresových situacích přinést značnou úlevu. V práci byla použita analýza vybrané literatury a článků.
|
|
Hmyz jako potrava člověka
Augustinová, Šárka ; Frouz, Jan (vedoucí práce) ; Pivnička, Karel (oponent)
Bakalářská práce: Hmyz jako potrava člověka Augustinová Šárka Tradiční využití hmyzu jako potraviny, rozšířené v tropických a subtropických zemích, poskytuje významné nutriční, ekonomické a ekologické přínosy nejen pro venkovské komunity. Západní zaujatost proti této potravině vedla k postupnému snižování využívání hmyzu bez náhrady ztracených zdrojů výživy a dalších výhod. Nynější snaha západního světa o zabránění hladovění populace a odstranění důsledků lidského působení na životní prostředí je často marná a neefektivní. Jako jedním z možných přístupů k těmto globálním problémům by mohlo být znovuzavedení hmyzu k výživě obyvatel a dalším účelům. Ten se nabízí jako možný obnovitelný zdroj bílkovin, přičemž jeho nutriční hodnota, až 3186kJ/ 100g sušiny, často převyšuje hodnotu námi pěstovaných živočišných druhů. Obsah bílkovin v různých druzích hmyzu se pohybuje v rozsahu od 30% u červotočů až po 81% u vos rodu Polybia. Navíc kvalita těchto bílkovin je opravdu vysoká a hodnoty v nich obsažených aminokyselin překonávají doporučené vzory od FAO. Mnoho druhů obsahuje důležité minerály jako je vápník, síra, železo, fosfor, hořčík a zinek a jsou také bohaté na B vitaminy, niacin, riboflavin a thiamin, jež jsou v tropických oblastech nedostatečně zastoupeny. Implementace hmyzu jako potravy skýtá další výhody,...
|
|
Vliv migrantů na změnu úrovně potravinové bezpečnosti - případová studie Demokratická republika Kongo
Pešičková, Kristýna
Bakalářská práce se zaměřuje na změnu úrovně potravinové bezpečnosti Demokratické republiky Kongo především z hlediska zajištění dostatečného množství potravin pro veškeré obyvatelstvo země, včetně nově příchozích. Práce je rozdělena na teoretickou, analytickou a návrhovou část. V teoretické části jsou definovány pojmy související s migrací, dimenze potravinové bezpečností a dalšími demografickými a zemědělsko-ekonomickými ukazatele. Analytická část se zabývá analýzou vybraných indikátorů potravinové bezpečnosti ovlivněných mechanickým pohybem obyvatelstva a dalšími demografickými a zemědělsko-ekonomickými souvislostmi. Návrhová část obsahuje možná řešení na základě provedeného výzkumu.
|
|
Food security problems in West Africa - case study Mali and Senegal
Strolený, Martin
Cílem této práce je analyzovat problémy potravinové bezpečnosti v západní Africe s hlubší analýzou Mali a Senegalu. Dále, tato práce poskytuje pohled na geografické pozice, rozvoj zemědělství a celkové situace hladu v daných lokalitách, neboť tyto jmenované aspekty mají jak přímé, tak nepřímé dopady na potravinovou bezpečnost. Za účelem měření potravinové bezpečnosti a zajištění maximální přesnosti měřených kritérií byly využity dva odlišné indexy (Světový Index Hladu a Světový Index Potravinové Bezpečnosti). Navíc, tato práce rovněž analyzuje hlavní geografické a demografické problémy a jejich korelace s potravinovou bezpečností. Následně jsou popsány vybrané regionální organizace a politiky na rozvoj daných oblastí. Na základě teoretického a analytického výzkumu této práce jsou nakonec poskytnuta doporučení na celkové zlepšení a rozvoj analyzovaných oblastí.
|
|
Dobrovolné hladovění
FICENECOVÁ, Lucie
Tato bakalářská práce se zaměřuje na rozdílné přístupy k hladovění žen dodržujících očistné půsty a žen trpících mentální anorexií. Cílem práce je pomocí nestrukturovaných rozhovorů zjistit, jaké jsou motivace k hladovění, jak reaguje okolí hladovějících na hladovění a jak se mění chování hladovějících k okolí. Pozornost je věnována i způsobu trávení vzniklého volného času oběma skupinami. Teoretická část práce se zabývá půstem, jeho vznikem a působením půstu na psychiku. Představuje výsledky výzkumů vlivu experimentálního hladovění na psychiku. Empirická část práce je založena na kvalitativním výzkumu, který byl proveden nestrukturovanými rozhovory se čtyřmi ženami dodržujícími očistné půsty a třemi ženami trpícími mentální anorexií. Tato sonda odpovídá na otázky motivace k hladovění, reakce okolí na hladovění a změn chování hladovějících žen k okolí. Šetření ukázalo, že ženy dodržující očistné půsty a ženy trpící mentální anorexií, mají v motivaci k hladovění některé shodné znaky, současně se však v mnohém liší. U obou skupin se objevuje téma redukce váhy, která vede všechny respondentky kromě jedné k rozhodnutí hladovět. Reflektována je také silná touha inspirovat k půstu další lidi, což se nesetkává s pozitivními ohlasy a způsobuje silně negativní reakce na oba druhy hladovění.
|
|
Hmyz jako potrava člověka
Augustinová, Šárka ; Pivnička, Karel (oponent) ; Frouz, Jan (vedoucí práce)
Bakalářská práce: Hmyz jako potrava člověka Augustinová Šárka Tradiční využití hmyzu jako potraviny, rozšířené v tropických a subtropických zemích, poskytuje významné nutriční, ekonomické a ekologické přínosy nejen pro venkovské komunity. Západní zaujatost proti této potravině vedla k postupnému snižování využívání hmyzu bez náhrady ztracených zdrojů výživy a dalších výhod. Nynější snaha západního světa o zabránění hladovění populace a odstranění důsledků lidského působení na životní prostředí je často marná a neefektivní. Jako jedním z možných přístupů k těmto globálním problémům by mohlo být znovuzavedení hmyzu k výživě obyvatel a dalším účelům. Ten se nabízí jako možný obnovitelný zdroj bílkovin, přičemž jeho nutriční hodnota, až 3186kJ/ 100g sušiny, často převyšuje hodnotu námi pěstovaných živočišných druhů. Obsah bílkovin v různých druzích hmyzu se pohybuje v rozsahu od 30% u červotočů až po 81% u vos rodu Polybia. Navíc kvalita těchto bílkovin je opravdu vysoká a hodnoty v nich obsažených aminokyselin překonávají doporučené vzory od FAO. Mnoho druhů obsahuje důležité minerály jako je vápník, síra, železo, fosfor, hořčík a zinek a jsou také bohaté na B vitaminy, niacin, riboflavin a thiamin, jež jsou v tropických oblastech nedostatečně zastoupeny. Implementace hmyzu jako potravy skýtá další výhody,...
|
|
Problém podvýživy a potraviny z vodních zdrojů
Polzová, Tereza ; Kuna, Zbyněk (vedoucí práce) ; Petr, Petr (oponent)
Diplomová práce se zabývá problematikou podvýživy v zasažených regionech světa, mořským rybolovem a akvakulturou.
V úvodní části je definován potravinový problém světa a potenciální přínos mořských zdrojů pro zajištění přísunu důležitých bílkovin pro lidský organismus. Je popsána populační exploze, která ovlivnila budoucí vývoj a aktuální situaci nedostatku potravin v zasažených regionech světa.
Druhá část diplomové práce se věnuje rybolovu a akvakultuře. Je zde vyzdvižen přínos světového rybolovu a akvakultury nejen z již zmiňovaného hlediska výživových
hodnot pro člověka, ale i z hlediska tvorby pracovních míst. Dále je v této části nastíněna důležitost pevně stanovených mezinárodních právních opatření a regulací. V návaznosti na předchozí téma jsou uvedeny problémy trvalé udržitelnosti rybolovu a degradace světových
mořských ekosystémů vzhledem k nevhodným rybářským praktikám.
Závěr diplomové práce poskytuje shrnutí zjištěných informací včetně možných způsobů řešení těchto závažných globálních problémů.
|