|
Dezinformace jako bezpečnostní hrozba v českém informačním prostoru v souvislosti s pandemií koronaviru SARS-CoV-2
HŘEBEČEK, Jan
Diplomová práce se zabývá problematickou dezinformačních zpráv v českém informačním prostoru, přičemž pozornost byla věnována dezinformacím v souvislosti s pandemií koronaviru SARS-CoV-2. Cílem práce byla identifikace vybraných dezinformací, které se v souvislosti s pandemií koronaviru SARS-CoV-2 objevily v českém informačním prostoru a jejich následné zasazení do kontextu, zkoumání dopadu dezinformačních zpráv, nebezpečí plynoucí z jejich podcenění, a zodpovězení výzkumné otázky, jaký dopad měly dezinformace v českém informačním prostoru v souvislosti s pandemií koronaviru SARS-CoV-2. Pro dosažení cíle byla vybrána strategie kvantitativního výzkumu, která byla realizována prostřednictvím dotazníkového šetření zaměřeného na rozšíření dezinformačních zpráv, sledovanost a důvěryhodnost vybraných dezinformačních médií v kontextu médií ostatních, hromadně přeposílané emaily, postoje k dezinformačním zprávám a zdroje informací v celospolečenském dění. Výzkumný soubor byl tvořen 511 respondenty ze Zdravotně sociální fakulty Jihočeské univerzity. Výsledky odkryly určité nedostatky ve výše zmíněných oblastech výzkumu, a to i přes fakt, že studenti jsou připravováni pro poskytování prací, péče a služeb v mnoha oblastech zdravotnických zařízení i mimo ně a zdravotnické, biologické, přírodovědné a rozšířené ošetřovatelské a vědecké znalosti jsou jejich důležitou studijní linií. Téměř třetina respondentů (29 %) souhlasí s více než jednou položenou dezinformací. Dále 74 % respondentů souhlasilo s tím, že někdo v jejich okolí změnil chování či postoje pod vlivem dezinformačních zpráv souvisejících s pandemií koronaviru SARS-CoV-2. Zároveň přesně 30 % respondentů vykazuje jistou míru zranitelnosti ve smyslu podlehnutí působení dezinformačním zprávám, jelikož neumí rozpoznat dezinformace nebo se k tomuto problému jasně vyjádřit. Vzhledem ke kombinaci zranitelnosti, sledování celospolečenské dění převážně na online sítích a v televizi, jejich věku a společenskému postavení, je možnost podlehnout radikalizaci několikanásobně vyšší než ve zbývající části společnosti. Proto jsou výše uvedená zjištění v této práci důležitým zjištěním, kterému by se mělo začít věnovat mnohem větší pozornost než doposud. Práce je určena zejména pro odbornou veřejnost a nabízí relativně ucelený pohled na danou problematiku.
|