|
Tijl Uilenspiegel in Flemish literature after 1867
Císařová, Kristýna ; Krol, Ellen Jacoba (vedoucí práce) ; Sedláčková, Lucie (oponent)
Cílem této práce je popsat fenomén postavy Tijl Uilenspiegel v kontextu vlámské literatury po roce 1867. Práce se zaměřuje především na srovnání dvou děl vlámské literatury - románu Charlese De Costera De legende van Tijl Uilenspiegel z roku 1867 a jeho zpracování v divadelní hru Hugem Clausem - s důrazem na zkoumání vlivu vlámského hnutí na celkové vyznění díla. V první kapitole je popsána středověká látka týkající se postavy Tijl Uilenspiegel a další významná zpracování tématu mezi lety 1867 a 1965. V následných kapitolách se zaměřujeme především na popis společenských a politických okolností vlámského hnutí v 19. století a v první polovině století dvacátého. Poté následuje analýza románu De legende van Tijl Uilenspiegel, která je provedena ve dvou rovinách. Jedná se o literární analýzu textu a zkoumání výskytu odkazů k vlámskému nacionalismu. Tyto dvě roviny románu jsou dále srovnány s divadelní hrou Huga Clause. Literární analýza obsahuje analýzu obsahu, vyprávěcí situace, času, místa, postav a motivů románu. V analýze výskytu odkazů na vlámský nacionalismus jsou tyto odkazy rozděleny do dvou skupin - odkazy přímé (výskyt slova Vlámsko a veškerých ostatních variant tohoto slova) a nepřímé (nepřímo vyjádřené odkazy na vlámský nacionalismus). Ze srovnávací analýzy vyplývá, že Hugo Claus při...
|
|
Tijl Uilenspiegel in Flemish literature after 1867
Císařová, Kristýna ; Krol, Ellen Jacoba (vedoucí práce) ; Sedláčková, Lucie (oponent)
Cílem této práce je popsat fenomén postavy Tijl Uilenspiegel v kontextu vlámské literatury po roce 1867. Práce se zaměřuje především na srovnání dvou děl vlámské literatury - románu Charlese De Costera De legende van Tijl Uilenspiegel z roku 1867 a jeho zpracování v divadelní hru Hugem Clausem - s důrazem na zkoumání vlivu vlámského hnutí na celkové vyznění díla. V první kapitole je popsána středověká látka týkající se postavy Tijl Uilenspiegel a další významná zpracování tématu mezi lety 1867 a 1965. V následných kapitolách se zaměřujeme především na popis společenských a politických okolností vlámského hnutí v 19. století a v první polovině století dvacátého. Poté následuje analýza románu De legende van Tijl Uilenspiegel, která je provedena ve dvou rovinách. Jedná se o literární analýzu textu a zkoumání výskytu odkazů k vlámskému nacionalismu. Tyto dvě roviny románu jsou dále srovnány s divadelní hrou Huga Clause. Literární analýza obsahuje analýzu obsahu, vyprávěcí situace, času, místa, postav a motivů románu. V analýze výskytu odkazů na vlámský nacionalismus jsou tyto odkazy rozděleny do dvou skupin - odkazy přímé (výskyt slova Vlámsko a veškerých ostatních variant tohoto slova) a nepřímé (nepřímo vyjádřené odkazy na vlámský nacionalismus). Ze srovnávací analýzy vyplývá, že Hugo Claus při...
|
|
Významové a výrazové posuny v překladech z druhé ruky (na příkladech převodu nizozemských titulů přes němčinu)
Knechtlová, Eva ; Rakšányiová, Jana (vedoucí práce) ; Schürová, Petra (oponent)
(česky) Tato diplomová práce se zabývá fenoménem překladu z druhé ruky. Protože jde o jev v české kultuře stále poměrně rozšířený, ale dosud málo prozkoumaný, cílem této práce je celý fenonomén překladu z druhé ruky blíže popsat a pomocí konkrétní textové analýzy také přispět k představě o tom, jaký vliv tato překladatalská metoda má na výsledný překladový text. K analýze byly vybrány dva texty od nizozemského historika Johana Huizingy. Tyto texty byly zvoleny jako reprezentativní vzorek vybraný na základě bibliografie českých zprostředkovaných překladů nizozozemsky psaných děl, jejíž sestavení bylo také součástí této diplomové práce. Tato bibliografie dokumentuje rozšířenost fenoménu nepřímého překladu v minulosti i současnosti a ukazuje, jaký typ textů se tímto způsobem nejčastěji překládá. Z vybraných knih bylo metodou sondy zvoleno několik kratších fragmentů, na kterých pak byly sledovány výrazové a významové posuny. Při analýze bylo zjištěno nejvíce posunů výrazových, a to hlavně směrem k upřednostňování překladatelova stylu na úkor stylu originálu. V případě posunů významových se ukázalo, že jejich množství v obou zkoumaných překladech stouplo oproti překladu zprostředkujícímu na dvojnásobek.
|
| |