|
Geocaching - volnočasová aktivita současnosti
KOČEROVÁ, Martina
Práce se zabývá hrou Geocaching. Teoretická část charakterizuje dobu a okolnosti vzniku hry a hru a její význam. Dále následují popis hry Geocaching a hypotézy o tom, proč lidé Geocaching hrají. Praktická část obsahuje vyhodnocení ankety a porovnání těchto výsledků s vyslovenými hypotézami. Ukázalo se, že lidé hrají Geocaching kvůli naplňování některých jejich potřeb. Konkrétně se jedná především o potřeby společenské a potřebu seberealizace, ale také o základní potřebu pohybu, bezpečí (jistoty) nebo svobody. Neuspokojené potřeby jsou vnitřní motivací k takovému jednání, které vede k jejich naplnění. Hra Geocaching svým hráčům poskytuje možnost naplnění potřeby společenské a potřeby seberealizace, které jsou uspokojovány navázáním vztahů přátelství, pobytem v přírodě obohaceným hledáním keší, poznáváním nových míst, získáváním nových vědomostí, zkušeností a jejich sdílením s druhými lidmi. Dále pak základních potřeb pohybu a bezpečí (jistoty), které jsou naplňovány především pohybem v přírodě, pocitem sounáležitosti se skupinou a možností anonymity a svobodného rozhodování se.
|
|
Motivace pracovního jednání v koncepcích řízení.
ŠTENGL, Michal
Tato práce je zaměřena na hodnocení motivace pracovníků v koncepcích dvou firem, které jsem si zvolil. Vybranými firmami jsou EvoBus Bohemia, s. r. o. a firma City print. Nejprve bylo nutné vymezit teoretické okruhy daného problému pomocí vybrané odborné literatury. Na základě toho jsem stanovil metodický postup a určil hypotézy, které jsem hodnotil v závěru práce. Podle metodického postupu jsem pak analyzoval, jak ve vybraných firmách manažeři motivují svoje podřízené a jaké k tomu mají prostředky. Dále jsem zjistil, jaké nedostatky obě firmy mají a v jakém směru by mohli svojí motivaci vylepšit. Pro každou firmu jsem proto stanovil konkrétní doporučení na změnu v systému motivace.
|
|
Analýza gastronomických služeb v oblasti Českobudějovicka
HÁJKOVÁ, Hana
Téma této bakalářské práce je analýza gastronomických služeb na Českobudějovicku. Sekundární data byla získána z odborné literatury, statistických údajů, internetových zdrojů místní samosprávy a organizací cestovního ruchu. Primární data byla získána díky dotazníkovému šetření, řízených rozhovorů a vlastního pozorování. Hlavním cílem bylo zanalyzovat úroveň gastronomických služeb v této oblasti a poté navrhnout možná opatření ke zlepšení cestovního ruchu a gastronomických služeb.
|
|
Zajištění potřeby jistoty a bezpečí u matky a novorozence na oddělení poporodní péče
ŠTĚPÁNOVÁ, Martina
Bakalářská práce s názvem ?Zajištění potřeby jistoty a bezpečí u matky a novorozence na oddělení poporodní péče" je rozdělena na dvě části: teoretickou část a empirickou část. V teoretické části popisujeme ošetřovatelskou péči o novorozence, která je v souladu se zajištěním potřeby jistoty a bezpečí novorozence a jeho matky (identifikace novorozence,rooming-in, kojení, komfort, bezpečná manipulace a hygienická péče).Cílem 1 empirické části bylo zmapovat úlohu porodní asistentky / dětské sestry v zajišťování potřeby jistoty a bezpečí u matky a novorozence. Byla stanovena hypotéza:Porodní asistentky / dětské sestry se podílejí na zajištění potřeby jistoty a bezpečí u matky a novorozence. Výzkumné šetření jsme zvolili kvantitativní, metodu dotazování, techniku dotazníku. Výzkumný soubor tvořilo 60 porodních asistentek / dětských sester pracujících na neonatologických odděleních. Cílem 2 bylo zmapovat vnímání zajištění potřeby jistoty a bezpečí u novorozence matkami na oddělení poporodní péče. Stanovili jsme výzkumnou otázku: Jak matky vnímají zajištění potřeby jistoty a bezpečí na oddělení poporodní péče? Výzkumné šetření bylo kvalitativní, metoda dotazování, technika hloubkového rozhovoru. Výzkumný soubor tvořilo 5 matek hospitalizovaných na oddělení šestinedělí a jejich děti hospitalizované na stanici fyziologických novorozenců v Nemocnici v Českých Budějovicích. Cílem 3 bylo zmapovat dodržování zajištění potřeby jistoty a bezpečí (pravidel bezpečné manipulace s novorozencem obecně) matkami. Stanovili jsme výzkumnou otázku: Jak dodržují matky opatření zajištění potřeby jistoty a bezpečí (pravidla bezpečné manipulace s novorozencem obecně)? Tato část výzkumného šetření byla také kvalitativní, metoda pozorování, technika záznamového listu. Výzkumný soubor byl totožný s předchozím. Všechny cíle byly splněny. Na základě předložených výsledků byla hypotéza 1 potvrzena. Porodní asistentky / dětské sestry se podílejí na zajištění potřeby jistoty a bezpečí. Výzkumná otázka 1 byla zodpovězena. Matky hodnotí zajištění potřeby jistoty a bezpečí ve 4 případech z 5 pozitivně. Výzkumná otázka 2 byla také zodpovězena. Matky se snaží dodržovat opatření zajištění potřeby jistoty a bezpečí, přesto je nejslabším místem manipulace s novorozencem. Proto byla vytvořena edukační brožura pro matky. S výsledky výzkumného šetření budou seznámeny porodní asistentky / dětské sestry pracující na stanici fyziologických novorozenců neonatologického oddělení v Nemocnici v Českých Budějovicích. Bakalářská práce může také sloužit jako zdroj informací pro další studentky porodní asistence.
|
|
Ošetřovatelská péče o nemocné po amputaci
DOPITOVÁ, Pavla
Amputace je v současné době poměrně častý výkon, jehož nejčastější příčinnou bývají komplikace nemocných, kteří se léčí s diabete tzv. diabetická noha, další početnou skupinu tvoří lidé s devastujícím poraněním končetiny. Nemocní, u kterých je prováděna amputace, jsou přijímáni zejména na chirurgické a traumatologické standardní oddělení nebo na jednotky intenzivní péče a je nutné, aby sestry měly nejen teoretické znalosti, ale i praktické dovednosti v ošetřovatelské péči u těchto nemocných, protože pokud se má nemocný po amputaci opět zapojit do plnohodnotného života, je třeba mu poskytnou kvalitní ošetřovatelskou péči. Ošetřovatelská péče je nutně multidisciplinární, jelikož se na ní musí podílet nejen zdravotničtí pracovníci na akutních lůžkách, rehabilitačním oddělení a na ambulancích, ale i pracovníci technické ortopedie. V práci byly stanoveny 2 cíle. Prvním cílem bylo zjistit, zda sestry umí pečovat o klienta po amputaci. Druhým stanoveným cílem bylo zjistit, zda sestry přistupují ke klientovi holisticky. K těmto cílům byly zvoleny tři hypotézy. Hypotéza 1: Sestry dodržují správné postupy při péči o klienta po amputaci. Hypotéza 2: Sestry mají dostatek informací o péči o klienta po amputaci. Hypotéza 3: Sestry se zaměřují pouze na fyzické potřeby klienta. Všechny tři hypotézy se nepotvrdily. Cíle práce byly splněny. Bakalářská práce by mohla být použita při seminářích na oddělení chirurgie či traumatologie dále může sloužit jako materiál pro studenty zdravotnictví anebo k vytvoření standardu v ošetřovatelské péči o nemocné po amputacích. Jako součást práce byl vytvořen edukační materiál, zabývající se ortopedickou protetikou.
|
|
Motivace dětí k zapojení do sportovních aktivit ve volném čase
BLECHOVÁ, Markéta
Práce se na začátku zabývá motivací. Dále jsou tyto poznatky použity v kapitole ,,Sport ve volném čase``, protože i ve sportu je nezbytné motivovat děti během tréninku za účelem dosažení maximálních výsledků. Tato kapitola se také zabývá tím, co motivuje děti ke sportovním činnostem a jaké motivy neboli pohnutky je ovlivňují k tomu, aby sportovaly, a jak vnější motivy mohou ovlivnit pozitivně (i negativně) postoj jedince ke sportu. Následuje rozbor metod rozvíjení motivace, které může každý vedoucí využít ve své praxi. Na závěr následují cíle sportovního tréninku a nastínění základních pravidel pro stavbu hodiny sportovního tréninku.
|
|
Zajišťování potřeby výživy u pacientů monoteistických náboženství.
PANUŠKOVÁ, Monika
Jak už název práce, zajišťování potřeby výživy u pacientů monoteistických náboženství, říká, zabývá se práce výživou jako jednou ze základních potřeb každého z nás a seznámí čtenáře s monoteistickými náboženstvími. Práce se skládá z teoretické a výzkumné části. Teoretická část je zaměřena na potřebu výživy a monoteistická náboženství, se kterými nás všeobecně seznámí. Věnuje se především daným výživovým specifikům a požadavkům vyznavačů dané víry na zdravotnické zařízení a ošetřovatelskou péči. Výzkumná část směřuje k objasnění této problematiky z různých úhlů pohledu. Z pohledu věřících daných monoteistických náboženství, ti nás seznámí se svými výživovými zásadami a se svými zkušenostmi ve zdravotnickém zařízení, sester na interních a chirurgických odděleních vybraných nemocnic, které nám poví, jak řeší požadavky těchto věřících, a v neposlední řadě i nutričních terapeutů, od kterých se dozvíme, jaké mají znalosti o jejich potřebách týkajících se výživy a jak jejich požadavky řeší. Cílem práce je zjistit, jak je zajišťována potřeba výživy u pacientů monoteistických náboženství. Pro lepší orientaci byly stanoveny výzkumné otázky: 1. Znají nutriční terapeuti v nemocnicích výživové zvláštnosti u monoteistických náboženství? 2. Je v nemocnicích pacientům monoteistických náboženství umožněno, dle zdravotního stavu, dodržovat jejich výživová specifika? Z šetření vyplynulo, že nutriční terapeuti se často s pacienty monoteistického vyznání nesetkávají nebo spíše o jejich víře ani nevědí. Jejich znalosti proto nejsou velké, ale kdyby bylo potřeba, tak s pacientem specifika a požadavky na stravu prokonzultují nebo informace dostudují. Šetření dále ukázalo, že v nemocnicích se pacientům monoteistických náboženství snaží vyjít vstříc. Sestry většinou na žádost pacienta informují nutričního terapeuta. Ten s pacientem vše probere a společně najdou vyhovující řešení. Výsledky šetření mohou být využity ke zkvalitnění uspokojování potřeby výživy u pacientů monoteistických náboženství.
|
|
Monitorace pooperační soběstačnosti u pacienta s polytraumatem
STRAKOVÁ, Lucie
Léčba pacientů s polytraumatem je dlouhodobá, často se mohou vyskytnout přidružené komplikace. V době rekonvalescence po četných operacích je výrazně omezena hybnost pacienta, jeho schopnost se o sebe postarat je nízká. V tomto období je tudíž velmi důležité provádět pravidelně nácvik soběstačnosti, aktivit denního života, kondiční cvičení i dechovou rehabilitaci. Včasná pooperační mobilizace a nácvik soběstačnosti pomáhá ke zlepšení celkového zdravotního stavu. Nezbytné je také podporovat motivaci a sebevědomí pacienta.
|
|
Problematika stáří kněze na příkladu pátera Martina Vícha
KOVANDOVÁ, Jana
Práce se zabývá tématikou stáří kněze. Její teoretická část se věnuje obecně problematice života seniorů. Vymezuje pojmy stáří, stárnutí. Dále charakterizuje změny, ke kterým dochází ve stáří a potřeby seniorů. Blíže též specifikuje v.obecné rovině stáří kněze a naznačuje možnosti jeho řešení. Stěžejní praktická část toto konkretizuje na příkladu kněze Martina Vícha - duchovního správce na Dobrši. Zachycuje poslední část jeho života na dobršské faře, následný pobyt v Domově klidného stáří sv. Anny v Sousedovicích i závěr v terapeutické komunitě Sananim v Němčicích. Na konkrétním případu názorně ukazuje, co obnáší kněžské stáří, jaká jsou jeho specifika a získané poznatky srovnává s obecnými znaky stáří.
|
|
Prožívání leteckého transportu nemocnými
GROULÍKOVÁ, Markéta
Abstrakt Tématem bakalářské práce je prožívání leteckého transportu nemocnými. Není sporné, že každá změna týkající se zdravotního stavu představuje pro každého člověka výraznou změnu a má negativní dopad na psychiku člověka. Cílem mé práce bylo zjistit, jak pacienti prožívají letecký transport do nemocnice. Dílčím cílem práce bylo zjistit, zda jsou pacienti o leteckém transportu předem informováni. Zjistit, zda mají obavy ze vzletu nebo z přistání. Zjistit, co je pacientům během transportu nejvíce nepříjemné. Zjistit, zda palubní personál působí na pacienty profesionálně. Rovněž byly stanoveny hypotézy: H1 {--} strach z transportu se liší od strachu ze závažného zdravotního stavu, H2 {--} větší strach mají ženy než muži. Pro získání většího množství informací o daném problému, byli do výzkumného vzorku zařazeni muži i ženy v širším věkovém rozmezí. Výzkumný vzorek tvořilo deset respondentů. Jednalo se nejen o pacienty transportované mezi nemocnicemi- sekundární transport, ale dotazovaní byli také pacienty, kteří byli transportováni přímo z terénu do nemocničního zařízení. S každým respondentem byl veden polostrukturovaný rozhovor zaměřený na informace a pocity pacienta. Rozhovory probíhaly ve dvou fázích. První část rozhovoru se uskutečnila před transportem nemocného do nemocnice. Druhá část otázek byla pokládána po příletu na heliport. Výsledky rozhovorů byly zpracovány do deseti kazuistik. Hypotéza H1 byla potvrzena. Nepotvrdila se hypotéza H2. Cíle výzkumu byly splněny. Práce poukázala, že pacienti transportováni letecky do nemocnice mají největší strach o svůj zdravotní stav a také z dlouhodobé hospitalizace. Nemocní ze samotného letu mají strach menší. Výsledky práce dokazují, že pacienti jsou lékařem informováni o leteckém transportu. Pacienti od lékaře očekávají větší množství informací. S palubním personálem byli pacienti spokojeni, ale postrádali informace o době trvání letu. Bakalářská práce by mohla být využita jako informační zdroj pro lékaře, zdravotní sestry a záchranáře, kteří se dostávají do kontaktu s nemocnými, kteří jsou transportováni vrtulníkem do nemocnice. Podáním více informací týkajících se transportu vrtulníkem mohou napomoci pacientům zlepšit prožívání leteckého transportu.
|