|
Vliv kurdské menšiny na úroveň bezpečnostní a politické stability Turecka
Štěpáníková, Veronika
Cílem této bakalářské práce je analýza dostupných zdrojů publikovaných národními a nadnárodními organizacemi, které řeší problematiku kurdské menšiny a její vliv na bezpečnostní a politickou stabilitu Turecka. Změna úrovně stability a bezpečnosti je analyzována na základě měnící se intenzity počtu útoků a obětí v průběhu aktivity Strany kurdských pracujících. Problematika kurdské menšiny je shrnuta pomocí metody SWOT. Její výsledky napomáhají k vytvoření predikcí a návrhů budoucích řešení.
|
|
Kvalita života u romských dětí staršího školního věku na Českokrumlovsku.
KODÝMOVÁ, Elena
V bakalářské práci se zabývám kvalitou života romských dětí staršího školního věku na Českokrumlovsku. Teoretická část umožňuje krátký vhled do problematiky romské menšiny v České republice. Je věnována otázce vymezení Romů, odlišnostem romské minority, romské rodině, vztahu Romů ke vzdělání a krátká kapitola je věnována Romům v Českém Krumlově. Druhá polovina teoretické části se věnuje vymezením kvality života, vztahu kvality života a zdraví. V praktické části jsou zpracována data, získaná pomocí standardizovaného dotazníku ComQol ? S5, Cummins (1997), který byl upraven a přeložen pro použití v českém prostředí. Cílem práce je zmapovat kvalitu života romských dětí staršího školního věku a zároveň přiblížit hodnotovou orientaci romských pubescentů v kontextu tradičních hodnot Romů.
|
|
Život menšin v Jihočeském a Jihomoravském kraji
HOREHLEĎOVÁ, Veronika
Bakalářská práce s názvem "Život menšin v Jihočeském a Jihomoravském kraji" se zabývá problematikou romské menšiny a jejím vzděláváním. Vzdělání a vzdělávání je v současné době klíčovým předpokladem pro vzestup romského etnika a jeho začlenění do společnosti. V teoretické části této práce je popsána charakteristika, původ a dělení Romů a historické souvislosti vývoje Romů na našem území. Zmínili jsme současné problémy pojící se s romskou menšinou, jako jsou například sociální exkluze, diskriminace, aj. Další kapitoly byly věnovány romské kultuře, rodině a výchově. Nejpodstatnější kapitolou je vzdělávání, jelikož celá práce byla orientována tímto směrem. Uvedli jsme zde také současný stav vzdělanostní úrovně romského etnika. V empirické části jsou prezentovány výsledky výzkumu zaměřeného na vzdělávání romského etnika v oblasti středoškolského studia. Výzkum byl zpracován systémem sekundární analýzy dat a kvantitativního zhodnocení dotazníku. Hlavním cílem práce bylo zjistit, jaké typy středních škol žáci romského etnika upřednostňují, zda studia dokončují nebo ukončují předčasně a zda jim během studia pomáhá asistent pedagoga pro děti, žáky a studenty se sociálním znevýhodněním. Dále jsme zjišťovali, jestli romští studenti středních škol využívají státních dotací ke studiu. Preferovanými typy středních škol byly nejčastěji mezi Romy střední odborná učiliště. Jen malá část respondentů si vybírala obory ukončené maturitní zkouškou. Tento výsledek měl rovněž potvrdit nebo vyvrátit formulovanou hypotézu, která zní: Romská menšina dokončuje středoškolské vzdělání. Hypotéza byla vyvrácena, jelikož převážná většina romských žáků středních škol studium nedokončila. Práce poukazuje i na faktory ovlivňující postoje romského etnika ke vzdělání a vzdělávání. Výsledky práce jsou přínosné pro praxi. Se školami zapojenými ve výzkumu byla navázána spolupráce. Zpětnou vazbou jim byly poskytnuty výsledky výzkumu. Pro školy mohou tyto informace znamenat lepší orientaci v tom, co studenti od vzdělávání očekávají, jak k němu přistupují, jakým volbám studia dávají přednost. Zároveň mohou výsledky výzkumu posloužit jako informační a edukační materiál pro širokou veřejnost i odborníky
|
|
Komunitní práce a její specifika při práci s romskou menšinou
BÍLÝ, Tomáš
Bakalářská práce se zabývá komunitní prací a jejími specifiky při práci s romskou menšinou. Teoretická část představuje specifika komunitní práce s romskou menšinou, její základní hodnoty, základní princip ?ze zdola nahoru?, na kterém komunitní práce staví, fáze komunitního rozvoje, důležité vlastnosti komunitního pracovníka při práci s romskou menšinou, ale především je zde popisován celý proces aktivizace této skupiny obyvatelstva tak, jak je popsán v dostupné literatuře. Komunitní práce je zde prezentována na příkladu obecně prospěšné společnosti Cheiron T v Táboře. Praktická část představuje konkrétní komunitní práci Cheiron T o.p.s. v Táboře s místní romskou menšinou a vlastní výzkum. Hlavním cílem výzkumu je zjistit, jak romská komunita v Táboře vnímá činnost obecně prospěšné společnosti Cheiron T ve vztahu k sobě a v jakých úrovních ji dokáže reflektovat. Dalšími dílčími cíli je zjistit, jak se liší vnímání činnosti Cheiron T o.p.s. u zástupců romské komunity, kteří tvoří iniciační skupinu a u ostatních (neaktivních) zástupců romské komunity v Táboře a co sama komunita vnímá, že by se dalo udělat pro změnu své nepříznivé životní situace. Praktická část je zakončena prezentací a interpretací výpovědí zástupců romské komunity, se kterými jsem na toto téma vedl rozhovor. Na závěr práce prezentuji diskuzi, kde porovnávám tyto výpovědí s názory získanými z odborné literatury a mých praktických zkušeností.
|
|
Soudobá česká společnost a národnostní menšiny
Zindulková, Denisa ; Rataj, Jan (vedoucí práce) ; Háka, Antonín (oponent)
Vztah mezi českou společností a národnostními menšinami je často diskutovaný. V práci jsou představeny tři nejpočetnější tradiční historické menšiny -- Romové, Slováci a Poláci, a tři zástupci nejpočetnějších nových menšin -- Vietnamci, Ukrajinci a Rusové, které se zde rozrostly vlivem globalizace a sílící migrace. Postoj české většiny je založen na dotazníkovém šetření a cílem práce je potvrzení či vyvrácení hypotézy, že český národ zastává odmítavý postoj vůči menšinám.
|
|
Vliv migrace na vybrané socioekonomické ukazatele
Vrána, Martin ; Macháček, Jaroslav (vedoucí práce) ; Langhamrová, Jitka (oponent)
Tato diplomová práce se zabývá tématem migrace. V teoretické rovině práce definuje pojem migrace, pojednává o jejích příčinách, formách, druzích a důsledcích. V rovině praktické práce potom zkoumá vliv migrace na socioekonomické ukazatele. Jejím cílem je charakterizovat dopady migrace na sociální a ekonomické ukazatele České republiky a na příkladu ekonomické aktivity cizinců a dalších vybraných kritérií zhodnotit situaci, která by v důsledku migrace mohla v socioekonomické oblasti do budoucna v České republice nastat. Práce dále také informuje o současném stavu a vývoji migrace v České republice, o tom, jaká byla zvolena migrační politika, podrobněji se také zabývá tím, jaké menšiny na našem území žijí. Zvolenému cíli práce se věnuje třetí kapitola, která přináší praktické poznatky o ekonomických sociologických a demografických aspektech migrace.
|
| |
|
Kriminalita romské menšiny a projekt Systém mentoringu v trestní justici
MINAŘÍK, Michal
Diplomová práce se zabývá kriminalitou romského etnika na území České republiky a projektem Systém mentoringu v trestní justici. Úvodní část práce je věnována stručné historii romského etnika, na kterou navazuje část spojená s kriminalitou této menšiny. Jsou zde uvedena dostupná statistická data o kriminalitě Romů, některé možné příčiny této kriminality. Dále jsou práci uvedeny nejčastější nelegální způsoby obživy dnešních Romů. Na tuto převážnou část práce navazuje kapitola věnována projektu Systém mentoringu v trestní justici. Praktická část je zaměřena na ověření hypotéz týkající se úspěšnosti a fungování samotného projektu Systém mentoringu v trestní justici a to na základě statistických dat SPJ a výsledků z poskytnutého výzkumu týkající se tohoto projektu.
|
|
Mimoškolní vzdělávání a integrace osob ze znevýhodněných sociálních skupin, se zaměřením na romskou minoritu na Táborsku.
ŘEHÁKOVÁ, Lenka
Česká republika patří k zemím mající značně vysoké nejenom absolutní, ale také relativní množství romské populace, která tak představuje jednu z nejpočetnějších menšin. Přesto žije velká část příslušníků tohoto etnika na samém okraji společnosti. Za hlavní příčinu tíživé situace této menšiny je považována nízká úroveň vzdělání a z ní vyplývající vysoká nezaměstnanost a závislost na sociálních dávkách. V této oblasti se nejvýrazněji uplatňují nejrůznější neziskové organizace, které se zaměřují na vzdělávání a následnou integraci této skupiny, kterou můžeme z pohledu přístupu k vzdělání považovat za znevýhodněnou. Cílem této bakalářské práce bylo zmapovat síť organizací zabývajících se romsku problematikou a porovnat tyto organizace na základě jejich úspěšnosti v získávání finančních prostředků. Šlo mi především o srovnání úspěšnosti romské a neromské organizace v získávání grantů a dotací. Dále jsem chtěla zjistit jaká je obeznámenost potencionálních klientů {--} Romů s existencí, těchto organizací. V souladu s cílem byly stanoveny dvě hlavní hypotézy. První hypotéza předpokládala, že romské organizace jsou méně úspěšné v získávání finančních zdrojů. Druhá hypotéza předpokládala, že romská komunita v Táboře není dostatečně obeznámena s existencí organizací, zabývajících se romskou otázkou. K ověření první hypotézy jsem použila metodu sekundární analýzy dokumentů, a to především výročních zpráv vybraných organizací a výsledků dotačních řízení. metodu dotazování. Za účelem testování druhé hypotézy, byly provedeny 2 kvantitativní výzkumy metodou dotazování technikou řízeného rozhovoru, pro které byly vytvořeny dvě struktury řízeného rozhovoru (viz. příloha 1, 2), které byly konstruované pro potřeby této bakalářské práce. Tento výzkum probíhal od 23.1. 2008 do 11.4. 2008. Doplňující metodou, kterou jsem v mé práci použila byla metoda dotazování formou dotazníku (viz. příloha 3). Dotazníkové šetření probíhalo v únoru roku 2008. Výsledky výzkumu potvrdily, že romská organizace je v získávání finančních prostředků formou dotací méně úspěšná než obě organizace neromské. V posuzovaném období dosáhlo sdružení Verdan z vybraných organizací nejnižších dotačních příjmů a jeho procentuelní úspěšnost byla u všech oslovených poskytovatelů dotací nižší než u organizací neromských. Druhá hypotéza nebyla potvrzena. Nadpoloviční počet respondentů z obou výzkumných souborů potvrdil, že zná nejméně jednu organizaci, která se zabývá romskou problematikou. Není tedy pravdou, že romská menšina na Táborsku je málo obeznámena s existencí organizací, jejichž služby může využívat. Z mých studií dále vyplynula další důležitá zjištění, která jsou podrobně rozvedena v diskusní části této práce. Vzhledem k tomu, že se touto problematikou na území města Tábora doposud nikdo nezabýval, domnívám se, že by její výsledky mohly být přínosné pro organizace, které poskytují služby romské komunitě v Táboře. K naplnění tohoto cíle proto budu svou práci prezentovat na webových stránkách města Tábora.
|
| |