|
Posúdenie ekologického chovu oviec podľa typu výživy
Žišková, Katarína
V této práci byl největší důraz kladený na výživu jehňat v odchovu po velmi časném odstavu na konkrétní existující farmě ve Spiši v roce 2014. Práce byla zaměřená na posouzení rozdílu a vhodnosti mezi dvěma ekologickými granulovanými krmnými směsmi (startéry), které byly vyrobeny na zakázku. Krmné směsi se skládaly ze stejných komponentů, které byly zastoupeny v různém poměru, kde měla pokusná krmná směs vyšší obsah dusíkatých látek (NL). Pro potvrzení tohoto rozdílu byl provedený chemický rozbor. V uvedeném roce se hromadně zvážilo 80 jehniček rozdělených do dvou skupin v termínu od 6.2. do 23.5.2014. Věk jehňat byl v den ukončení testu v průměru 104 dní. Naměřené hodnoty byly podrobené statistickému zhodnocení hmotnosti, přírůstku hmotnosti a dennímu přírůstku po čas trvání pokusu, vážení a období do odstavu od mléčné výživy. Jehňata dosáhla během testu celkového přírůstku v pokusné skupině 17,9 +- 0,252 kg a 20,75 +- 0,775 kg v kontrole. Průměrný denní přírůstek do konce pokusu byl 0,17 kg u pokusné skupiny a 0,202 kg u kontroly. Jejich růst (y) byl vyjádřený dvěma regresními rovnicemi: pro pokusy y = - 0,0002x2 + 0,1923x + 2,6564 (R2 = 0,998) a pro kontrolu y = - 0,00012x2 + 0,2139x + 2,5567 (R2 = 0,999). Z našich výsledků vyplývá, že mezi jehňaty krmenými rozdílnou krmnou směsí byly prokazatelné rozdíly. V kontrolní skupině EKO BK3 s původní krmnou směsí měly jehničky všechny výsledky lepší než pokusná skupina EKO START OVIS, a to i přes vyšší obsah NL v krmné směsi.
|
| |
|
Vývoj teplokrevných hříbat a možnosti odchovu teplokrevných koní
Martínková, Tereza
Bakalářská práce „Vývoj teplokrevných hříbat a možnosti odchovu teplokrevných koní“, pojednává o průběhu počáteční epochy života teplokrevných hříbat a faktorech toto období ovlivňující. Věnuje se jednotlivým fázím fyzického i psychického vývoje teplokrevných hříbat v období poporodním, v období odstavu a následně po odstavu, včetně základní péče, která by měla být hříbatům poskytována. V práci jsou zmíněny výsledky a pozorování novodobých studií, zabývající se výše zmíněnou problematikou. V závěru práce je věnována pozornost současné situaci a cílům chovu koní v České republice, a následně jsou zde zmíněny jednotlivé organizace zabývající se odchovem hříbat v ČR.
|
|
Zhodnocení vybraných faktorů působících na reprodukční ukazatele jalovic českého strakatého skotu
Stará, Michaela
Diplomová práce Zhodnocení vybraných faktorů působících na reprodukční ukazatele jalovic českého strakatého skotu byla zpracována v podniku PODORLICKO a. s. Mistrovice. Byly sledovány jalovice českého strakatého skotu narozené leden 2018 až prosinec 2019. Bylo zjištěno, že narozené jalovice z dvojčat měly horší hodnoty reprodukčních ukazatelů. Naopak kříženky českého strakatého plemene s dalšími plemeny měly lepší hodnoty reprodukčních ukazatelů. Také jalovice s vyšším průměrným denním přírůstkem od narození měly průkazně nižší inseminační index. Jalovice byly nejčastěji poprvé inseminovány ve věku 14 – 15 měsíců a zabřezly nejčastěji ve věku 14 – 16 měsíců. Což jsou na kombinované plemeno výborné výsledky, ale z interinseminačního indexu je patrné, že je v podniku nedostatečná detekce říje a i vyšší výskyt embryonální mortality. Na základě těchto výsledků, bylo navrženo doporučení pro daný podnik v podobě vhodnějšího managementu odchovu a ustájení, kvalitnější detekce říje a investice do technického vybavení stáje případně její stavební úpravy s cílem dosáhnout ještě lepších hodnot reprodukčních ukazatelů, zlepšit welfare jalovic a snížit náklady na odchov.
|
|
Chov a odchov varanovitých a tejovitých ještěrů (Varanidae, Teiidae) v zoologických zahradách - analýza distribuce a trendů
JURÁŇOVÁ, Adéla
Tato bakalářská práce se zabývá sčítáním a porovnáváním chovaných a odchovávaných druhů varanovitých a tejovitých v zoologických zahradách po celém světě. Cílem práce je zaznamenat a porovnat počty odchovaných mláďat, chovaných druhů a počtu jedinců s jejich stupněm ohrožení a původem výskytu. Ke zmapování všech jedinců a druhů byla použita databáze ZIMS, k vyhodnocení stupně ohrožení IUCN Red List a určení CITES kategorie Species+. Bylo zjištěno, že zoologické zahrady chovají převážně druhy nepůvodní a málo dotčené než druhy ohrožené. Výjimkou byla Austrálie s nejvyšším počtem jedinců i druhů chovaných původních varanovitých a Jižní Amerika chovající původní druhy tejovitých. Austrálie nechovala žádné tejovité a v odchovu varanovitých silně zaostávala za Severní Amerikou a Evropou, které odchovaly nejvíce druhů varanovitých i tejovitých. Rozmnožené druhy v zoologických zahradách spadaly hlavně do kategorie málo dotčených druhů, ohrožené druhy varanovitých byly vyvedeny nejvíce v Evropě, kde se rozmnožil i kriticky ohrožený druh, a v menší míře v Severní Americe a Evropě. Odchované druhy tejovitých byly nalezeny jen v Evropě a v Severní Americe a jednalo se pouze o druhy málo dotčené.
|
|
Růstové schopnosti plemene limousine ve vybraném chovu
KAČÍREK, Pavel
Cílem bakalářské práce bylo sledování a hodnocení růstové schopnosti na rodinné farmě v Novém Kostelci. Hodnocení růstové schopnosti bylo provedeno celkem u 56 plemenných zvířat plemene limousine. U každého ze zvířat bylo provedeno vážení ve 120, 210 a 365 dnech věku. Při vyhodnocování růstové schopnosti býků bylo zjištěno, že nejvyšší růstové schopnosti u býků v období od narození do 120 dnů bylo dosaženo v roce 2021, kdy průměrná hmotnost býků byla 200,36 kg a průměrný denní přírůstek za dané období činil 1,286 kg, v období od 120 do 210 dnů bylo dosaženo nejlepší růstové schopnosti v roce 2022, kdy průměrná hmotnost býků činila ve 210 dnech 330,84 kg a průměrný denní přírůstek od narození byl 1,464 kg, v období od 210 do 365 dnů bylo nejlepší růstové schopnosti u býků dosaženo v roce 2022, kdy průměrná hmotnost býků byla 524,08 kg a průměrný denní přírůstek za dané období činil 1,218 kg. Nejvyšší průměrný denní přírůstek býků od narození byl zjištěn v roce 2022, kdy činil 1,278 kg. Při vyhodnocování růstové schopnosti jalovic bylo zjištěno, že nejvyšší růstové schopnosti v období od narození do 120 dní věku bylo dosaženo, v roce 2021, kdy průměrná hmotnost byla 168,57 kg a průměrný denní přírůstek za dané období byl 1,033 kg, v období od 120 do 210 dnů věku bylo dosaženo nejlepší růstové schopnosti v roce 2021, kdy průměrná hmotnost ve věku 210 dnů byla 292 kg a průměrný denní přírůstek za dané období byl 1,366 kg, v období od 210 dnů do 365 dnů věku byla nejlepší růstová schopnost zjištěna v roce 2021, kdy průměrná hmotnost jalovic byla 420,16 kg a průměrný denní přírůstek za dané období činil 0,830 kg. Nejvyšší průměrný denní přírůstek od narození u jalovic byl dosažen v roce 2021, kdy se dostal na hodnotu 1,057 kg.
|
|
Vliv umělého dokrmování na jedince řádu Psittaciformes, jejich hnízdní chování a schopnosti další reprodukce
BALABÁN, Michal
Umělé dokrmování jedinců řádu Psittaciformes je důležité téma v souvislosti s potenciálními problémy při reprodukci takto odchovaných jedinců. To se dotýká i budoucího přežití některých druhů ohrožených ve volné přírodě. V literatuře není toto téma příliš rozvinuto a u mnoha chovatelů převládá názor, že uměle dokrmovaní ptáci by v chovu mohli působit problémy. Jako metodika je zvolena literární rešerše na dané téma, zpracování 54 anonymních dotazníků vyplněných chovateli a tři rozhovory s chovateli, kteří se setkali s problematikou začlenění uměle dokrmených jedinců do chovu. Při literární rešerši, vyhodnocení dotazníků a z uskutečněných rozhovorů bylo zjištěno, že především způsob, resp. průběh umělého odchovu, určuje vlastnosti a schopnosti papoušků pro jejich další život. Průběh umělého odchovu se odvíjí od rozhodnutí chovatele, pro jaký účel je papoušek určen, zda pro chov nebo jako domácí společník. Uměle odchovaný jedinec je schopen dle okolností a podmínek být stejně kvalitní pro chov jako přirozeně odchovaný jedinec nebo být dokonalým domácím mazlíčkem. Výsledky této práce přispívají k názoru, že ohrožené populace některých druhů v zajetí jen velmi těžko přirozeně se rozmnožujících, mohou být za správných podmínek doplněny reintrodukcí papoušků, kteří byli odchovaní uměle. Jedinci odchovaní uměle mohou být také umístěni do chovu v zajetí. Pokud proběhl správný proces socializace, mají takoví ptáci stejnou schopnost reprodukce jako přirozeně odchovaní jedinci.
|
|
Porovnání různých způsobů chovu, výživy a řízené reprodukce mníka jednovousého (Lota lota)
ZÁVORKA, Milan
Na základě výsledků získaných po 216 dní trvajícího pokusu s různými odchovy mníku, lze konstatovat, že druh krmiva nehraje prvořadý význam. Tento fakt je založen na předchozí adaptaci mníka na danou potravu, to je důležité zejména u umělých krmiv. Důležitějším faktorem z našeho hlediska je teplota, intenzita a způsob odchovu. U věkově rozdílných skupin mníků byla provedena rozsáhlá potravní výběrovost zahrnující 11 druhů ryb. Všechny skupiny mníků preferovaly tyto druhy: amur bílý, candát obecný, lín obecný a střevlička východní. Nepreferovaným druhem byl ježdík obecný. A rozdílná preference byla stanovena pro kapra obecného, karase stříbřitého, mníka jednovousého, slunečnici pestrou a také pro plotici obecnou. Studie hodnotila reprodukční ukazatele u mníka jednovousého (Lota lota.) a věnovala se inkubační době ve dvou lokalitách. Výtěr mníka byl pozorován od ledna do začátku února při průměrné teplotě 1,55 +- 0,9 °C v Borové Ladě a 4,78 +- 0,11 °C v Mydlovarech. U mníku ve stáří 2+ bylo stanoveno průměrné množství nabobtnaných jiker v jednom gramu na 1166 +- 100 kusů jiker. Relativní plodnost 257260 +- 70678 kusů jiker na kilogram jikernačky. Absolutní plodnost byla v 24232 +- 6753. Posledním hodnoceným parametrem byla inkubační doba. Průměrná inkubační doba v letech 2020-2022 byla v Mydlovarech 202 +- 24,55 °D a v Borové Ladě 75,8 +- 16,67 °D. V souvislosti s umělým výtěrem v této studii dále poukazujeme na možnost odlepkování uměle vytřených jiker pomocí NaClO, u kterého jsme nepozorovali negativní vliv.
|
|
Porovnávání růstu a stavby těla chladnokrevných hřebců
BALOUŠKOVÁ, Lidmila
Bakalářská práce se zabývala porovnáváním růstu a stavby těla chladnokrevných hřebců. V České republice se chovají tří základní plemena chladnokrevných koní tj. norik, slezský norik a českomoravský belgický kůň. V současné době počty těchto chladnokrevných plemen prudce klesají a mělo by se více dbát o jejich zachování. Do sledování bylo zařazeno celkem 45 českomoravských belgických hřebců, 16 slezských noriků a 12 noriků. Hřebci byli měřeni ve věku 6 měsíců - 2,5 roku. U hřebců byly v pravidelných intervalech měřeny základní tělesné míry, hlavní míry a hmotnost a z nich spočítány vybrané tělesné indexy. Měření hřebců probíhalo v testační odchovně v Humňanech (Zemský hřebčinec Písek s.p.o.), v Janovicích u Trutnova (Chov koní Dvorka) a v Proseči pod Křemešníkem (Farma Hrnčíř). U všech sledovaných plemen odpovídaly tělesné rozměry naměřené ve 2,5 letech věku rozměrům požadovaným při zápisu hřebců do plemenných knih (jedinou výjimkou je obvod holeně u ČMB).
|
|
Analýza reprodukčních vlastností plemene valaška
VRŠECKÁ, Lucie
Cílem této diplomové práce je analýza úrovně reprodukčních ukazatelů daného chovu ovcí plemene původní valaška. Pro zpracování byla využita data z prvotní chovatelské evidence a z kontroly užitkovosti. Zaměření bylo zejména na oplodnění, intenzitu plodnosti, plodnost na obahněnou bahnici a odchov jehňat. Oplodnění v daném chovu se pohybovalo mezi 89,5 99,4 %. Plodnost se pohybovala mezi 144 176,6 %. Intenzita reprodukce se pohybovala mezi 141,4 158,1 %. Hodnota odchovu se pohybovala mezi 108,1 139,6 %. V letech 2012 2016 se narodilo celkem 972 jehňat. Nejvíce jehňat se narodilo v roce 2016 a to 265, což souvisí s nejvyšším počtem bahnic ve stádě za sledované období. Rodily se jedináčci, dvojčata a trojčata. Nejčastěji zastoupena byla dvojčata a to v průměru v 49,9 %. Nejmenší zastoupení měla trojčata a to v průměru 4,7 %. Počet mláďat ve vrhu nezávisí na věku bahnice. Počet mláďat ve vrhu se u jednotlivých linií nelišil.
|