|
GPS telemetrie a měření aktivity se zaměřením na sudokopytníky (Artiodactyla)
Peterka, Tomáš ; Bartoš, Luděk (vedoucí práce) ; Komárková, Martina (oponent)
GPS telemetrie je stále se rozšiřující metodou pro výzkum mnoha druhů živočichů. Poskytuje automatické sledování polohy a přidružených dat na velké vzdálenosti a často i ve velkém časovém měřítku. Během vývoje této metody doznaly i vědecké studie významných změn. Experimenty, které využívají tuto technologii, se zabývají sledováním výskytu, managementem a ochranou druhů, určením aktivity pattern sledovaných zvířat, odhadu chování na různých škálách atd. Často přítomné senzory aktivity slouží k determinaci projevů chování sledovaných druhů. V této práci jsou shrnuty základy VHF a GPS technologie. Na dostupných studiích velkých terestrických savců, sudokopytníků (Artiodactyla) a okrajově zástupců čeledi medvědovití (Ursidae) je poukázáno možné využití GPS technologie pro měření aktivity, postupy, omezení a výsledky studií. Na závěr představujeme experimentální přístup při měření aktivity jelena evropského (Cervus elaphus) a výsledky této pilotní studie.
|
|
Vliv převodu lesního tvaru na společenstva saproxylických brouků (Coleoptera) na Hádecké planince (Drahanská vrchovina) pět let po provedení zásahu
Pellarová, Magdalena
V rámci předložené bakalářské práce byl studován vliv převodu lesního tvaru na společenstva saproxylických brouků pět let po provedení zásahu na Hádecké planince. V této studii byl řešen především vliv snížení zápoje porostu a vertikální pozice pasti na studovanou bioindikační skupinu. Brouci byli zkoumáni metodou oknových pastí, které byly rozmístěny v porostech s různou intenzitou zásahu a na kontrolní ploše, kde nebyl proveden žádný zásah. Vztah druhových dat a sledovaných proměnných byl vyhodnocen prostřednictvím mnohorozměrných ordinačních technik (CCA). Celkem bylo odchyceno 1170 jedinců a 129 druhů. Nejpočetnější byly čeledi Salpingidae, Curculionidae a Monotomidae. Nejpočetnější byly druhy Salpingus planirostris, Rhizophagus bipustulatus a Litargus connexus (všichni více než 80 jedinců). Bylo zjištěno 30 druhů klasifikovaných v červeném seznamu bezobratlých České republiky, přičemž mezi nejohroženější druhy patřili zástupci kategorie „ohrožený“: Isorphis marmottani, Mycetophagus ater, Nalanda fulgidicolis, Pedostrangalia reversita, Synchyta undata a Synchyta variegata. Na základě vyhodnocení dat je možné konstatovat, že společenstva saproxylických brouků jsou prokazatelně ovlivněna zápojem porostu a vertikální pozicí pasti. Většina druhů má tendenci se vyskytovat v plochách s nižším zápojem. Nicméně při testování vlivu na úrovni jednotlivých druhů bylo u 10 druhů prokázáno, že početnost roste se zápojem a naopak pouze u 5 druhů početnost s narůstajícím zápojem klesá. Dále bylo zjištěno, že v případě 7 druhů narůstá abundance s výškou a naopak v případě 8 druhů početnost s výškou klesá.
|
|
GPS telemetrie a měření aktivity se zaměřením na sudokopytníky (Artiodactyla)
Peterka, Tomáš ; Bartoš, Luděk (vedoucí práce) ; Komárková, Martina (oponent)
GPS telemetrie je stále se rozšiřující metodou pro výzkum mnoha druhů živočichů. Poskytuje automatické sledování polohy a přidružených dat na velké vzdálenosti a často i ve velkém časovém měřítku. Během vývoje této metody doznaly i vědecké studie významných změn. Experimenty, které využívají tuto technologii, se zabývají sledováním výskytu, managementem a ochranou druhů, určením aktivity pattern sledovaných zvířat, odhadu chování na různých škálách atd. Často přítomné senzory aktivity slouží k determinaci projevů chování sledovaných druhů. V této práci jsou shrnuty základy VHF a GPS technologie. Na dostupných studiích velkých terestrických savců, sudokopytníků (Artiodactyla) a okrajově zástupců čeledi medvědovití (Ursidae) je poukázáno možné využití GPS technologie pro měření aktivity, postupy, omezení a výsledky studií. Na závěr představujeme experimentální přístup při měření aktivity jelena evropského (Cervus elaphus) a výsledky této pilotní studie.
|