|
Svoboda projevu v ČR
Hrbáčková, Kateřina ; Kindlová, Miluše (vedoucí práce) ; Jirásková, Věra (oponent)
Svoboda projevu v ČR Tato diplomová práce pojednává o svobodě projevu v České republice se zaměřením na problematiku tzv. hate speech. Nesoustřeďuje se však pouze na české právní prostředí, neboť v rozhodování českých soudů lze spatřovat inspiraci soudy zahraničními. Práce je členěna do pěti kapitol. První kapitola svobodu projevu vysvětluje: zabývá se terminologií práva a svobody, zařazuje ji do hierarchie ostatních práv a rozvádí aspekty, ve kterých svoboda projevu vystupuje. Dále rozebírá argumenty svědčící pro svobodu projevu. Druhá kapitola se zabývá zakotvením svobody projevu v právním řádu ČR. Je uvozena krátkým historickým exkurzem, dále se již věnuje jednotlivým právním předpisům: Listině základních práv a svobod a mezinárodním úmluvám o lidských právech (Všeobecné deklaraci lidských práv, Mezinárodnímu paktu o občanských a politických právech a Úmluvě o ochraně lidských práv a základních svobod). V závěru obsahuje zamyšlení, zda omezování svobody projevu není omezováním svobody myšlení. Třetí kapitola se věnuje právě možnostem omezení svobody projevu, vztahem Listiny a Úmluvy, nutným náležitostem omezujícího zákona, formám zásahů a nutnosti rozlišovat mezi skutkovým tvrzením a hodnotícím soudem. Čtvrtá kapitola vykládá pojem hate speech, nastiňuje problematiku hate crimes a extremismu a...
|
|
Srovnání amerického a mexického pojetí svobody projevu
Drhlíková, Eva ; Kozák, Kryštof (vedoucí práce) ; Raková, Svatava (oponent)
Svoboda projevu je základním lidským právem, které není důležité pouze pro intelektuální integritu jedince, ale i pro zdravý vývoj celé společnosti. Práce představuje jak obecné argumenty pro svobodu projevu, tak právní ukotvení této svobody ve dvou odlišných právních kulturách. Ve Spojených státech amerických je právo na svobodu projevu zakotveno v prvním dodatku Ústavy, který doplňuje bohatá judikatura Nejvyššího soudu USA. V Mexiku je toto právo upraveno v čl. 6 Ústavy. Práce ukazuje, jak obě země dospěly k současné právní úpravě na základě zkoumání právního vývoje a kulturních hodnot. Hodnoty ve zkoumaných společnostech jsou představeny na základě Hofstedovo kulturních dimenzích. Jádrem práce je komparace právních limitů, která je vytvořena především na základě soudní praxe nejvyšších soudů obou zemí. Je kladen důraz na čtyři hlavní limity, které nejvíce souvisí se svobodou slova: (i) provokativní projev včetně projevu nenávistného, (ii) symbolický projev, (iii) obscenita a (iv) difamace. Kromě právních limitů práce interpretuje i nejvýznamnější faktické limity v obou zemích. Závěrem se autorka zamýšlí nad vztahem svobody projevu a otevřeností společnosti a jejich vzájemné závislosti.
|