|
Termální lázně Yverdon, pět smyslů v architektuře
Křížová, Iveta ; Křikavová, Iva (oponent) ; Koleček, Ivan (vedoucí práce)
Cílem této práce je řešení lázení Yverdon les Bains. Stávající areál nevyhovuje jak svým potřebám, ale hlavně je velmi uzavřen. Park je uzavřen jak veřejnosti tak i uvnitř něj v samotném areálu lázní se nachází několik dalších bariér. Lázeňský park pro mně znamená park, promenádu, pohyb lidí a eleganci. V tomto místě cítím potenciál jenž by mohl opět otevřít lázeňský park okolnímu světu a nenásilně se napojit do okolního světa s odkazem na svoji historickou a termální hodnotu. Proto plochu parteru ponechávám co nejvíce volnou, s veřejnými funkcemi. Lázně samotné by naopak neměly být přehlcený organismus, ale spíše místo k zastavení a klidnému odpočinku. Proto je stavím do kompaktní plynoucí hmoty nad úroveň parku, který ponechávám co nejvíce uvolněný pohybu osob a lázním samotným věnuji intimitu, výhledy do okolí a kontakt nebe s vodou otevřeným atriem. Svým tvarem i fasádou objekt nevytváří bariéru, naopak je prostupný a v kontaktu s okolím a parkem.
|
|
Osobní téma
Vlčková, Tamara ; Zálešák, Jan (oponent) ; Rathouský, Luděk (vedoucí práce)
V mé bakalářské práci se zaměřuji na intimní sdělení. Zajímá mě moment odhalení a jednoduchá otázka: Co dává smysl? Zajímají mě běžné každodenní situace a lidské tělo, které vkládám do různých sociálních situací a osobní dialog – s pozorovatelem, dílem, člověkem. Hlavním motivem mých kreseb jsou osobní příběhy, které působí povědomě, a předávají takovou informaci, kterou si pozorovatel přivlastní a přetvoří. Důležitá je konstelace lidí a věcí a také postoj, gesto, které vytváří příběh. Celkově míchám skutečnost, sny, představy, otázky – vybírám si to, nad čím se pozastavuji, co se mě dotkne, co mě zarazí, z čeho mám strach. Důležitá je rovněž instalace, ve které vznikne osobní prostor pro prohlížení kreseb.
|
|
Tělo (intimita)
Kojetská, Monika ; Pepe, Dita (oponent) ; Hlavenka, Tomáš (vedoucí práce)
Touto sérií navazuji na mou předchozí tvorbu, ve které se zabývám ženským tělem. Zachycuji tělo v intimních momentech -avšak šifruji ho, aby ho už skoro nebylo znát. V obrazech využívám lehkou ironii a nadsázku. V této sérii pracuji s ženským tělem jako s objektem voyera,který kulatým průhledem čočkou, dalekohledem, nebo fotoaparátem ženu pozoruje. Vše ale udržuji v abstrahované a stylizované poloze. Pracuji s šifrou, díky které vnímáme zprvu obraz jako barevné a tvarové malířské formy pozvolna rozkrývající ženské tělo. Využívám větší míru abstrahovanosti, kdy formy těla balancují na hraně mezi figurálností a abstrakcí. Baví mě moment, kdy v obraze není vše čitelné na první pohled. Chci, aby divák tělo hledal, objevoval a zkoumal. Nejde mi o zachycení krásy těla, ani jeho reálné vizuální podoby. Pracuji spíše s lehkou ironií voyeurských pohledů právě zvolením některých deformací částí těla.
|
|
Pohyby pochyb
Bednář, Michal ; MAKONJ, Karel (vedoucí práce) ; TRPIŠOVSKÝ, Lukáš (oponent)
Tato diplomová práce s názvem Pohyby pochyb nemá ambici vědeckou.
Je jen pouhou reflexí a souhrnem osobních myšlenek a témat autora, které
mají určitou a snad i velmi úzkou spojitost s pochybnostmi, které jsou
užitečné a nezbytné pro kohokoli kdo se zabývá hereckým uměním.
Bez pochyb by totiž nemohlo vzniknout opravdu živé umění. Pochyby plní
totiž funkci ujišťující. Pochyby napadají a vykolejují, a tím utvrzují umělce
ve správnosti jeho jednání. Tato práce vznikala za neustálého objevování
se pochyb, a proto si i často protiřečí.
|
|
Návrh sedacího prvku podporujícího kladné psychologické působení na člověka
Střílková, Lenka
Obsahem této diplomové práce je návrh sedacího prvku, podporujícího kladné psychologické působení na člověka. Práce je rozdělena na dvě části. První část je teoretická, kde jsou uspořádány základní informace o sezení, ergonomii, psychologických aspektech sezení a vývoji designu. Před vlastním navrhováním bylo nutné udělat průzkum současných trendů a výrobků podobného charakteru, jak dle typologie, tak dle použitého materiálu. V druhé části, vlastní návrh, je popsán postup navrhování, který je doprovázen rešerší, obrázky skic, modelů a vizualizací. Konečný návrh sedacího prvku je demonstrován vizualizacemi a fotkami prototypu 1:1.
|
|
Respekt autonomie a intimita pacienta jako základní komponenty uchování lidské důstojnosti.
PETROVICOVÁ, Eva
V současné době, s rozvojem vědy a techniky, zaujímá stěžejní pozornost pouze tělesná stránka člověka a lidská důstojnost se posouvá daleko do ústraní. Zdravotničtí pracovníci by s pacienty měli jednat s úctou, respektem a pochopením. Právě tato práce poukazuje na problematiku zachování pacientovy autonomie a intimity jako základních komponentů uchování lidské důstojnosti. Cílem diplomové práce bylo zjistit, do jaké míry sestry shledávají možnost zachování pacientovy autonomie, intimity a podpory lidské důstojnosti v nemocničním prostředí. Diplomová práce byla zpracována kvalitativní metodou výzkumu prostřednictvím polostrukturovaných rozhovorů se sestrami a pacienty z chirurgického oddělení a oddělení následné péče. Výzkumný soubor byl tvořen 10 všeobecnými sestrami, z toho 5 sestrami z chirurgického oddělení a 5 sestrami z oddělení následné péče. Dále byl tvořen 20 pacienty z toho 10 pacienty z chirurgického oddělení a 10 pacienty z oddělení následné péče. Technikou sběru dat byly rozhovory s předem připravenými otázkami. Rozhovory, které umožnily získat cenné informace, byly zaznamenávány dvojím způsobem, a to za pomoci diktafonu či písemného záznamu. Poté probíhalo samotné zpracování dat, které spočívalo v doslovném přepisu informací. V těchto informacích byla vyznačena důležitá data, přičemž bylo využito metody zvané "tužka a papír". Tímto značením jednotlivých slov probíhalo tzv. kódování, při kterém byly informace uskupeny a ze kterých následně vzešly koncepty, kterýmiž jsou autonomie, intimita a všeobecně lidská důstojnost. Uskutečněným šetřením byly zjištěny rozdílné názory samotných sester na možnost zachování pacientovy autonomie. Na chirurgickém oddělení se pacienti dostatečně rozhodují na rozdíl od pacientů z oddělení následné péče, kde pacientova autonomie není zachována. Většina pacientů (chirurgické oddělení, oddělení následné péče) si je alespoň vědoma možnosti rozhodovat se i za podmínek, kdy je veškerá iniciativa, na samotném konci, přenechána lékaři. Dalším konceptem, který vyjadřoval náš zájem, byla péče důstojná. Sestry pacientům prokazují respekt prostřednictvím lidského přístupu, zahrnující dále informace, zájem, klidné prostředí a úsměv. Tento přístup svými výpověďmi stvrzují též pacienti, kteří zmiňují pouze kladné zkušenosti s uchováním a podporou důstojnosti. Mnoho pacientů uvádí, že právě péče důstojná je poskytována tam, kde jsou hospitalizováni. Bohužel, dle sester možnost podpory pacientovy důstojnosti v některých případech je znesnadněna nedostatečným počtem personálu, nedostatkem času či nevhodným zařízením prostor, pročež je i tak zřejmé, že s pacienty, v žádném případě, není zacházeno nedůstojně. Sestry se snaží zachovávat profesionální přístup, který je založen právě na slušném chování orientujícím se na respektování lidské důstojnosti. Jako poslední koncept uvádíme zajištění intimity a soukromí. Sestry hodnotí koncept zajištění intimity jako uskutečnitelný a zároveň jako důležitý aspekt důstojné péče. Nejčastěji intimitu zajišťují prostřednictvím žaluzií, dveří a rolet. Za stěžejní problém je však vnímán počet lidí na pokoji, a to jak sestrami, tak pacienty. Ti nadále zdůrazňují snahu a kladení důrazu sester právě na zachování intimity a soukromí. Výzkumným šetřením bylo zjištěno, že současné ošetřovatelství naplňuje právo pacienta na lidskou důstojnost pravděpodobně na průměrné úrovni. Vzhledem k uvedeným výsledkům, by bylo vhodné provést další výzkum, a to formou kvantitativního výzkumného šetření, které by vyjádřilo pohled na situaci v rozsáhlejším měřítku. Výsledky nynějšího i případného dalšího výzkumu by bylo možné poskytnout vedoucím pracovníkům jako prostředek k identifikaci a eliminaci zjištěných překážek v interakci personál pacient, v podporování lidské důstojnosti a v zajišťování intimity a soukromí. Tím by se zvýšila úroveň kvality poskytované ošetřovatelské péče a možného uvědomění si, že středem našeho zájmu stále zůstává člověk se všemi lidskými potřebami.
|
|
Návrh sedacího prvku s důrazem na psychologické působení na uživatele
Smrčková, Petra
Obsahem této diplomové práce je návrh křesla s důrazem na psychologické působení na uživatele. Východiskem pro navrhování je teoretická část, kde jsou uspořádány základní informace o ergonomii, psychologických aspektech sezení a vývoji designu. Před vlastním navrhováním bylo nutné udělat průzkum současných trendů a výrobků podobného charakteru, jak dle typologie, tak dle použitého materiálu. V kapitole "Vlastní návrh" je popsán postup navrhování, který je doprovázen obrázky skic, modelů a vizualizací. Konečný návrh křesla je demonstrován vizualizacemi a fotografiemi modelu 1:1.
|
|
Zajištění intimity pacienta při převazu
BELLOVÁ, Daniela
Tato bakalářská práce zjišťuje, jakým způsobem sestry na operačních odděleních zajišťují intimitu pacienta při převazu rány. Začátek teoretické části práce je zaměřen na vědomosti, které jsou zapotřebí k péči o pacienta s ránou. Nejzákladnější je znalost anatomie a fyziologie kůže. Dále povědomí o pojmu rána a o tom, jak vypadá proces jejího hojení, jaké faktory, ať již lokální nebo celkové, mohou negativně ovlivnit hojení rány a jakým způsobem může k nekomplikovanému hojení přispět péče samotné sestry. Následuje průběh ošetření rány, pooperační péče o klienta a teoretický postup převazu se zaměřením na způsob zajištění intimity pacienta při výkonu. Veškeré znalosti aseptických postupů ošetření rány a kvalitní péče o pacienta jako celek umožňují rychlé a nekomplikované hojení, kterým se snižuje množství převazů a tím i riziko narušení intimity klienta. Proto jsou následující kapitoly zaměřeny na potřeby pacienta, jeho důstojnost a holistické pojetí člověka. Potřeby nemocného jsou orientovány na význam sebekoncepce a sebeúcty. Důstojnost a důraz na její dodržování, je jádrem celé práce. Vnímání intimity, studu a nahoty nás vnáší do tohoto problému. To, proč je tak důležité intimitu zajišťovat, bylo důvodem vzniku mé práce. Výzkum k bakalářské práci probíhal metodou kvantitativního šetření na operačních odděleních Nemocnice České Budějovice, a.s., konkrétně na chirurgickém, ortopedickém, traumatologickém, gynekologickém, urologickém, neurochirurgickém a kardiochirurgickém oddělení. Vypracovala jsem dva druhy dotazníků. První pro pacienty hospitalizované na operačních odděleních, kterým byl prováděn převaz rány, druhý pro sestry pracující na operačních odděleních. Cílem práce bylo zjistit, jakým způsobem je na operačních odděleních zajištěna intimita pacienta při převazu. Podle nejvyššího počtu kladných odpovědí jak ze strany klientů, tak sester, se prokázalo, že sestry, pokud se chystají převazovat pacienta na pokoji, dbají vždy na to, aby byly zavřené dveře do místnosti. Při odhalování nemocného dávají pozor, aby neodkrývaly jeho tělo více, než je nutné a odkrytí těla pacienta netrvalo déle, než je nezbytné. I přes toto zjištění se nepodařilo potvrdit hypotézu jedna: Sestry na operačních odděleních zajišťují intimitu pacienta při převazu. Příčinou nízkého počtu dosažených bodů bylo nezajištění intimity pacienta před zraky ostatních osob na pokoji, kde se prováděla téměř většina převazů dotázaných klientů. Toto zjištění přispělo k potvrzení druhé hypotézy: Na operačních odděleních sestry nevyužívají pomůcky k zajištění intimity pacienta při převazu. Výsledky odpovědí pacientů jednoznačně prokázaly, že sestry nevyužívají zástěny ani převazovou místnost k zajištění kýžené intimity. Klienti jsou tak převazováni na pokoji před zraky ostatních pacientů. Druh převazu pro výsledky tohoto výzkumu nebyl zjišťován. Jelikož je intimita vnímána každým člověkem individuálně, její sebemenší narušení může být pro klienta negativní zkušeností. Třetí hypotéza: K porušování intimity na operačních odděleních dochází častěji u dlouhodobě hospitalizovaných pacientů, byla potvrzena. K tomuto závěru nepřispěla většina dotázaných, jak tomu bylo u hypotézy dvě. Ale ani malé množství respondentů, které zaznamenalo zhoršení péče v průběhu hospitalizace, nemohlo být ponecháno bez povšimnutí a k potvrzení hypotézy postačilo. Výsledky této bakalářské práce poslouží jako zpětná vazba sestrám. A pokud přispějí ke zvýšení zájmu o zajištění intimity pacienta, pak má činnost měla smysl.
|
|
SEXUÁLNÍ SPOKOJENOST MLADÝCH MUŽŮ Z NEÚPLNÝCH RODIN
HYNEK, Jan
Práce se zabývá otcovskou figurou v současnosti a minulosti a jejím vlivem na osobnost syna. Teoretická část popisuje základní definice rodiny, intimity, identity a sexuální spokojenosti. Hlavním cílem výzkumné části bylo nalézt rozdíl ve skupině 70 synů, kteří byli rozděleni do dvou skupin, a odpovědět na tři hlavní hypotézy ? H1, Absence otce má vliv na sexuální spokojenost muže, H2, Absence otce má vliv na úzkostlivost muže a H3, Sexuální úzkost muže má vliv na jeho sexuální spokojenost. Výzkum byl koncipován jako kvantitativní a to formou srovnávací studie. Pro sběr dat byl použit dotazník sexuální spokojenosti GRISS a druhá škála dotazníku pro zjišťování úzkosti a úzkostnosti STAI X-2. Data byla analyzována pomocí Studentova t- testu a pomocí Pearsonova korelačního koeficientu. Hypotéza H1 nebyla podpořena, ale u tvrzení H2 a H3 se zjistila statistická hladina významnosti a proto byly obě dvě podpořeny.
|
|
Dodržování intimity u klientek v gynekologické ambulanci
BRAUNOVÁ, Václava
Pojem intimita je ve slovníku cizích slov definován jako soukromí, důvěrnost, útulnost a intimnost. S intimitou se setkáváme nejen v běžném životě, ale také v ošetřovatelství. Se zvýšením požadavků na kvalitu péče vznikla potřeba holistické péče, která zahrnuje veškeré potřeby u klientky v gynekologické ambulanci. Intimitu můžeme zařadit do potřeb sebekoncepce a sebeúcty. Porodní asistentka jako poskytovatelka ošetřovatelské péče by měla uspokojovat všechny potřeby u klientky v gynekologické ambulanci. Proto klientka, která navštěvuje gynekologickou ambulanci očekává dodržování své intimity. Teoretická část se zabývá potřebami u klientky, zejména potřebou sebekoncepce a sebeúcty a potřebou jistoty a bezpečí. Zahrnuje poznatky z historie nahoty a intimity. Je zaměřena nejen na klientku a její osobnost, ale i na porodní asistentku. Porodní asistentka zde vystupuje jako edukátorka, ovládá komunikační dovednosti a dodržuje práva u klientky. Teoretická část obsahuje i specifiku ošetřovatelské péče v gynekologické ambulanci. Ke zpracování praktické části bakalářské práce byla použita metoda kvantitativního výzkumného šetření. Pro kvantitativní výzkumné šetření byla zvolena metoda dotazování. K tomuto účelu byly vytvořeny dva dotazníky. Jeden byl určen porodním asistentkám a druhý klientkám všech věkových kategorií. V dotaznících byly zmapována oblast intimity a její dodržování v gynekologické ambulanci. Cílem této práce bylo zjistit, zda a jakým způsobem je dodržována intimita u klientek v gynekologických ambulancích. Cíl 1 byl splněn. Na základě zvoleného cíle byly stanoveny hypotézy. H1: Porodní asistentky zajišťují intimitu u klientek v gynekologických ambulancích. Hypotéza H1 byla potvrzena. H2: Klientky, které dochází do gynekologických ambulancí na preventivní prohlídky, vyjadřují větší spokojenost s dodržováním intimity než klientky, které přichází se zdravotními obtížemi. Hypotéza H2 potvrzena nebyla. H3: V gynekologických ambulancích je zajištěna spíše intimita tělesná než psychická. Hypotéza H3 potvrzena nebyla. Výsledky výzkumu bakalářské práce mohou být použity na některé z konferencí Krajské nemocnice v Ústí nad Labem. Součástí bakalářské práce je informační leták ? anketa určená klientkám v gynekologických ambulancích.
|