|
Společný ošetřovatelský lůžkový fond z pohledu sestry a managementu
KUBEŠOVÁ, Hana
Společný ošetřovatelský lůžkový fond se v posledních několika málo letech stává trendem menších ale i středně velkých nemocničních zařízení. Díky restrukturalizaci lůžek akutní péče v České republice dochází ke slučování jednotlivých odborností a to jak v rámci chirurgických tak i interních oborů. Společný lůžkový fond znamená spojení různých oborů (odborností) lůžkové péče pod jedním primariátem anebo existuje společný ošetřovatelský lůžkový fond, kde jsou primariáty jednotlivých odborností zachovány, a společná je ošetřovatelská péče. Hlavním důvodem k zavedení společného lůžkového fondu je optimalizace lůžek a s tím související efektivní využití lůžkových kapacit se snahou o zachování dostupnosti zdravotní péče. Cílem diplomové práce bylo zhodnotit přínos vzniku společného ošetřovatelského lůžkového fondu, poukázat na důvody vzniku projektu a komplikace, které projekt provázely. Výzkumné šetření mělo analyzovat problémy v ošetřovatelské péči v souvislosti se vznikem projektu, zhodnotit náročnost práce sestry na společném lůžkovém fondu a zmapovat pochybení v oblasti ošetřovatelské péče v souvislosti se vznikem projektu. Diplomová práce měla zhodnotit mezioborovou spolupráci a zmapovat výskyt konfliktů v multidisciplinárním týmu. Výzkumným šetřením bylo zjištěno, že hlavními důvody vzniku projektu byly finanční úspory spojené s restrukturalizací lůžek akutní péče v České republice. Vznik společného ošetřovatelského lůžkového fondu pomohl v nemocnici zachovat některé odbornosti a sjednotil ošetřovatelskou péči na jednotlivých odděleních. V souvislosti se vznikem společné ošetřovatelské péče byly analyzovány některé komplikace a nevýhody, které projekt zpočátku provázely. Výzkumné šetření ukázalo, jak citlivě zaměstnanci reagovali na větší změnu v organizaci a jakým způsobem fungovala spolupráce mezi nadřízenými a podřízenými. Studie analyzovala, jakou formou probíhal výběr zaměstnanců do společného lůžkového fondu a zda si mohli vedoucí pracovníci vybrat podřízené na jednotlivá oddělení. Součástí výzkumného šetření bylo hodnocení kvality ošetřovatelské péče na odděleních společného lůžkového fondu, které prokázalo, že vznik projektu neměl negativní vliv na kvalitu ošetřovatelské péče. Naopak byla ošetřovatelská péče sjednocena a došlo také ke sjednocení organizace práce sester na jednotlivých odděleních. Výzkum vyhodnotil zpětnou vazbu o fungování projektu top manažerům směrem od podřízených, která fungovala prostřednictvím schůzek a porad. Výzkumné šetření poukazuje na větší zátěž sestry v pracovním procesu na odděleních sloučené péče. Vznik projektu měl vliv na vytvoření nových multidisciplinárních týmu a mezioborovou spolupráci. Projekt společného ošetřovatelského lůžkového fondu byl realizován, aby nemocnice mohla nadále poskytovat kvalitní zdravotní služby všem pacientům. Výzkum prokázal, že i když měl projekt jisté nevýhody a komplikace, určitě byl pro organizaci přínosný. Závěry diplomové práce mohou být prezentovány na seminářích, konferencích a mohou být nabídnuté k publikaci odborným časopisům. Výsledky výzkumného šetření mohou pomoci organizacím, které se projekt sloučení lůžkového ošetřovatelského fondu chystají zrealizovat.
|
|
Elektivní mutismus - případová studie
VENCLÍKOVÁ, Jana
Bakalářská práce se zabývá elektivním mutismem u dítěte předškolního věku. V teoretické části je popsána problematika elektivního mutismu, tj. definice, etiologie a symptomatologie. Dále možnosti diferenciální diagnostiky a mezioborové spolupráce při diagnostikování a terapii elektivního mutismu. Součástí terapie jsou i možnosti reedukace u dětí. Empirická část bakalářské práce je zaměřena na případovou studii chlapce s diagnostikovaným elektivním mutismem. Na základě shromážděných informací byla vypracována metodika přístupu k dítěti s narušenou komunikační schopností, s důrazem na elektivní mutismus. Tato metodika poskytuje základní informace o elektivním mutismu, jeho rozpoznání, základních technikách přístupu k dítěti s poruchou a možném přístupu k rodičům dítěte s elektivním mutismem.
|
|
Problematika ošetřovatelské péče v traumacentrech České republiky
POLANOVÁ, Alena
Abstrakt Tématem diplomové práce je problematika ošetřovatelské péče v traumacentrech České republiky. V současné době přibývá úrazů, které potřebují kromě chirurgické terapie i komplexní a multioborovou léčbu. Z tohoto důvodu vznikla v České republice traumacentra. S jejich vznikem se zvyšují nároky na ošetřovatelský personál nelékařských oborů. Jde o zvyšující se nároky psychické, fyzické povahy a samozřejmě se zvýšily i nároky na další vzdělávání. Cílem práce bylo zjistit, jaké možnosti mají sestry v traumacentrech v oblasti dalšího vzdělávání, kde mají největší problémy a jak při své práci zvládají psychickou a fyzickou zátěž. Na základě kvalitativního šetření formou nestrukturovaného rozhovoru se sestrami traumacenter byly stanoveny tyto hypotézy. Hypotéza 1: Sestry pracující v traumacentrech se raději vzdělávají ve specializačním vzdělávání než v rámci vysokoškolského vzdělání. Hypotéza 2: Sestry pracující v traumacentrech spolupracují se sestrami ostatních klinických oborů při zajišťování ošetřovatelské péče. Hypotéza 3: Sestry pracující v traumacentrech se vzdělávají nejen v traumatologii, ale i v dalších klinických oborech. Hypotéza 4: Sestry pracující v traumacentrech zvládají psychickou zátěž. Hypotéza 5: Sestry pracující v traumacentrech zvládají fyzickou zátěž. K potvrzení nebo vyvrácení hypotéz bylo použito kvantitativního šetření formou dotazníků Výzkumný soubor tvořily sestry pracující v traumacentrech České republiky. Po vyhodnocení výsledků vyplynulo, že hypotézy 1, 2 a 5 byly potvrzeny a hypotézy 3 a 4 byly vyvráceny. Výsledky šetření potvrzují, že práce v traumacentrech pro sestry je po stránce psychické a fyzické velmi náročná. Jsou zde i určité reservy v dalším vzdělávání sester nejen ze strany top managementu, ale i ze strany samotného zdravotnického personálu. Výsledky diplomové práce mohou pomoci při přijímání nových pracovníků na oddělení, kde je předpokládaná vysoká psychická a fyzická náročnost, mohou být podnětem k péči o pracovníka v oblasti duševní hygieny a ke zkvalitnění mezioborové spolupráce v traumacentrech v České republice.
|
|
Význam uceleného systému rehabilitace u dětí s těžkým kombinovaným postižením
ČÍŽKOVÁ, Zdeňka
Bakalářská práce se zabývá uceleným systémem rehabilitace v péči o děti s těžkým kombinovaným postižením. Dílčím cílem bylo zmapování tohoto problému v centru ARPIDA, o.s. v Českých Budějovicích, které poskytuje služby v tomto duchu. Výzkumem byla potvrzena hypotézu č.1. předpokládající, že při aplikaci uceleného systému rehabilitace je nezbytná úzká spolupráce zainteresovaných odborníků s rodiči dítěte s postižením. Potvrzena byla též hypotéza č. 2. tvrdící, že základem komplexní péče v duchu uceleného systému rehabilitace o děti s těžkým kombinovaným postižením je léčebná tělesná výchova, konkrétně {--} reflexní Vojtova metoda. Léčebné působení je záležitostí dlouhodobou a týmovou a jak bylo potvrzeno výzkumem, rodiče jsou integrální součástí tohoto týmu. Výsledky výzkumu prokázaly spokojenost rodičů s činností centra ARPIDA, včetně možnosti spolupráce s odbornými pracovníky tohoto centra. Dle mého názoru zde vzniká značný prostor i pro vhodnou edukaci rodičů dítěte s těžkým zdravotním postižením při řešení nelehkého úkolu péče o jejich dítě. Práce může sloužit jako studijní materiál pro zájemce o výkon pomáhajících profesí.
|