| |
| |
| |
|
Monitoring vybraných sociálně vyloučených lokalit v Plzni
MARTÍNKOVÁ, Eva
V teoretické části této práce vymezuji proces sociálního vyloučení a jeho složky - prostorovou, ekonomickou, kulturní, sociální, politickou a symbolickou. Z těchto vzájemně provázaných složek vyvstávají stěžejní oblasti, které jsou sociální exkluzí významně ovlivněny - bydlení, zaměstnání, respektive zdroje obživy, vzdělání či zdravotní stav. Další kapitoly přináší popis výchozího stavu plzeňských lokalit v roce 2006 a situace v uvedených oblastech se vztahem k vyloučeným obyvatelům. Cílem předkládané práce je popsat vývoj sedmi plzeňských sociálně vyloučených lokalit včetně stavu v současné době. V realizovaném kvalitativním výzkumu byli osloveni především pracovníci a pracovnice samosprávy i nestátních neziskových organizací, kteří přichází do kontaktu s obyvateli sociálně vyloučených lokalit. Použita byla metoda analýzy dokumentů technikou obsahové analýzy dat a metoda dotazování technikou rozhovoru. Situace sociálně vyloučených lokalit v Plzni se za posledních pět let značně proměnila - lokalita označovaná všemi informátory za nejproblematičtější zanikla na konci roku 2009, v jiné lokalitě došlo ke změně v důsledku prodeje nemovitostí, které ji tvořily. Udržování či naopak zánik popisovaných lokalit zásadním způsobem závisí na bytové politice města, protože město Plzeň je vlastníkem domů ve všech dosud přetrvávajících lokalitách. V důsledku rostoucí zadluženosti populace a s přibývajícími problémy v oblasti bydlení či zaměstnání hrozí nebezpečí vzniku nových sociálně vyloučených lokalit. Přínos této práce spočívá ve zhodnocení vývoje situace sociálně vyloučených lokalit v Plzni, z něhož lze vycházet při realizaci přímých kroků vedoucích k začleňování jejich obyvatel i při tvorbě preventivních opatření.
|
|
Životní a pracovní podmínky u osob s Downovým syndromem
MUSÁLKOVÁ, Kateřina
Diplomová práce se věnuje problematice dospělých osob s Downovým syndromem. Teoretická a praktická část představuje základní údaje o tomto syndromu, oblast vzdělávání, bydlení a možnosti pracovního uplatnění. Sekundární analýza dat poukazuje i na náhled v sociální a právní oblasti. Cílem diplomové práce bylo zmapovat životní a pracovní podmínky u osob s Downovým syndromem v oblasti Českých Budějovic a Ostravy. Pro dosažení cíle byl zvolen kvalitativní výzkum, vzhledem ke zkoumanému vzorku. Jako základní metoda výzkumu byl použit rozhovor. Jako doplňovací metoda kasuistika a sekundární analýza dat zaměřená zejména na oblast práce. Ze získaných dat vyplynulo, že lidé s Downovým syndromem pracují převážně v chráněných dílnách, organizace zaměřené na zaměstnávání osob se zdravotním postižením nezaměstnávají převážně osoby s mentálním postižením. Lidé s Downovým syndromem pracují v chráněných dílnách podle pracovněprávních předpisů. Diplomová práce může v praxi sloužit spíše jako zdroj informací pro organizace zabývající se zaměstnáváním osob se zdravotním postižením, tedy i s Downovým syndromem.
|
|
Spokojenost s životními podmínkami v místě bydliště
Veselský, Michal
V rámci dubnového šetření se Centrum pro výzkum veřejného mínění zajímalo o názory občanů na podmínky života v místě bydliště. Respondenti byli nejprve dotázáni na obecnou spokojenost s životem v místě bydliště. Poté jim byla dána k posouzení řada různých kritérií spojovaných s kvalitou bydlení, jako je například dopravní infrastruktura, úroveň služeb, možnost uplatnění na trhu práce či v neposlední řadě kvalita životního prostředí a možnost odpočinku.
|
|
Ekonomická situace a materiální životní podmínky ve středoevropském srovnání
Červenka, Jan
Do červnového šetření CVVM zařadilo otázky týkající se hodnocení současného stavu a očekávání vývoje v nejbližším období, pokud jde o ekonomickou situaci země a materiální životní podmínky domácností. Pod zastřešením CEORG se srovnatelné výzkumy už několik let pravidelně provádějí zároveň v Polsku, Maďarsku a na Slovensku. Zpráva přináší srovnání základních výsledků.
|
|
Občané o životním prostředí a jeho ochraně
Červenka, Jan
V rámci květnového výzkumu se CVVM věnovalo problematice životního prostředí. Lidé byli dotazováni, jak jsou spokojeni se stavem životního prostředí v ČR celkově a v místě svého bydliště, a to obecně i v některých dílčích ohledech, a jak v oblasti péče a ochrany v souvislosti se životním prostředím hodnotí činnost některých institucí či organizací.
|
| |
|
Hodnocení některých sociálních podmínek v ČR
Škodová, Markéta
V dubnovém šetření se CVVM dotazovalo respondentů na současný stav některých sociálních podmínek, kdy respondenti hodnotili situaci v ČR, pokud jde o : možnost získat byt, založit rodinu, zabezpečení ve stáří, životní podmínky zdravotně postižených, možnost být zaměstnán, přístup k zdravotní péči a přístup ke vzdělání.
|