|
Vliv tepelného stresu na kvalitu ejakulátu kanců
Přibilová, Magdalena
Cílem práce bylo zjistit vliv tepelného stresu na vybrané parametry vyprodukovaného ejakulátu kanci plemene duroc na inseminační stanici kanců ve Velkém Meziříčí (N 49°23.46667', E 15°52.70135') v období květen až září. Pro pokus bylo vybráno 20 kanců plemene duroc, kteří byli rozděleni do dvou skupin. Skupina A (kontrolní; n = 10) měla průměrné hodnoty ejakulátu a skupina B (pokusná; n = 10), která vykazovala dlouhodobé problémy s kvalitou vyprodukovaného ejakulátu. Sledovanými parametry ejakulátu byl objem ejakulátu (ml), koncentrace spermií (tis./ml), celkový počet spermií v ejakulátu (mld. ks), motilita (%) spermií a počet morfologicky abnormálních spermií v ejakulátu (%). Ve stáji byla monitorována teplota (°C) a relativní vlhkost (%). Z výsledků vyplývá, že objem ejakulátu se u obou sledovaných skupin zvyšoval a to u skupiny A ze 198 ml na 252 ml a u skupiny B z 203 ml na 241 ml. Koncentrace spermií se u skupiny A snížila (z 499 000/ml na 436 000/ml), zatímco koncentrace spermií skupiny B se udržovala na stejné hranici po celou dobu experimentu. Motilita spermií u skupiny A na konci experimentu vzrostla (ze 71.4 % na 74.0 %), zatímco motilita u skupiny B se intenzivně snížila (z 67.3 % na 62.2 %). Snížení motility u skupiny B bylo statisticky průkazné (P < 0,05). Vliv teploty prostředí v našem případě neměl výrazný vliv na kance s průměrnými hodnotami ejakulátu (skupina A), ale byla zaznamenána statistická průkaznost ve zhoršování motility spermií (P < 0,05) a počtu morfologicky abnormálních spermií (P < 0,05) u skupiny kanců, kteří vykazovali dlouhodobě podprůměrné hodnoty kvality ejakulátu (skupina B). U obou sledovaných skupin pak došlo ke snížení koncentrace spermií, což mohlo být zapříčiněno nárůstem objemu ejakulátu v letních měsících. Z výsledků je patrné, že teploty nad 26 °C prohlubují u kanců problémy s kvalitou vyprodukovaného ejakulátu. Výše uvedená teplota může být chápána jako hranice pro tepelný stres u plemenných kanců.
|
|
Vliv alfa-zearalenolu na hyperaktivaci a akrosomální reakci kančích spermií
Doleželová, Kateřina ; Rajmon, Radko (vedoucí práce) ; Marie, Marie (oponent)
Alfa zearalenol je derivátem mykotoxinu zearalenonu, který se běžně vyskytuje v zemědělských plodinách i v komerčních krmivech. Jedná se o sekundární metabolit vláknitých hub rodu Fusarium. Samotný alfa zearalenol vzniká biotransformací zearalenonu v játrech a střevní tkáni. Takto zmetabolizovaný zearalenon je schopen soutěžit o vazebná místa estrogenních receptorů, jelikož se strukturou velmi podobá 17 beta estradiolu.
Toxicita alfa zearalenolu tedy spočívá v estrogenní stimulaci, což vyvolává morfologické a funkční změny na reprodukčních orgánech i pohlavních buňkách. Na samčích pohlavních buňkách se toxicita projevuje snížením viability, motility i podílu spermií schopných podstoupit akrozomální reakci.
Cílem práce bylo zhodnotit vliv alfa zearalenolu na hyperaktivaci a akrozomální reakci kančích spermií v závislosti na koncentraci a době expozice mykotoxinu.
Pro účely této práce byly využity 2 metodiky a používaly se krátkodobě chlazené komerční inseminační dávky uchovávané při 17 stupních Celsia. Metodiky se vzájemně lišily počtem použitých koncentrací alfa zearalenolu a dobou expozice. Akrozomální reakce spermií byla hodnocena v obou metodikách, zatímco podíl hyperaktivních spermií pouze v druhé metodice.
První metodika neprokázala vliv alfa zearalenolu na akrozomální reakci, ale ve druhé metodice se projevil pozitivní efekt koncentrací 5, 10 a 20 uM alfa zearalenolu na akrozomální reakci kančích spermií. Hodnoty jednotlivých parametrů CASA analýzy (VCL, ALH, LIN a WOB), které byly použity pro hodnocení hyperaktivace kančích spermií, nebyly ovlivněny žádnou z námi použitých koncentrací alfa zearalenolu.
|
|
Vliv podmínek skladování na mikrobiologickou jakost zvěřiny
Macháčová, Lucie
Teoretická část mé diplomové práce pojednává o zvěřině jako takové, o jejím složení a o mikroorganismech, které ohrožují její údržnost. Cílem praktické části mé práce bylo sledovat změny počtu vybraných mikroorganismů ve vakuově balených vzorcích masa jelena, srnce a kance po sedmi dnech skladování v chladničce při teplotě 4 °C. Sledováno bylo celkem šest sérií vzorků masa jelena, srnce a kance. Sledovanými mikrobiologickými kritérii byly Escherichia coli, koliformní mikroorganismy, psychrotrofní mikroorganismy, bakterie mléčného kvašení a celkový počet mikroorganismů. Celkový počet mikroorganismů vzrostl u vzorků masa jelena o 1,62 log KTJ.g-1 na 7,55 log KTJ.g-1, u vzorků masa srnce o 1,73 log KTJ.g-1 na 7,65 log KTJ.g-1 a u vzorků masa kance o 1,4 log KTJ.g-1 na 7,61 log KTJ.g-1. Ve většině stanovení došlo k největšímu nárůstu mikroorganismů u vzorků srnce, k nejmenšímu naopak u jelena. Největší mikrobiální znečištění v první den skladování vykazoval kanec. Mikrobiologická stanovení jednotlivých počtů probíhala v laboratoři Ústavu technologie potravin s využitím kultivačních plotnových metod. Žádný ze sledovaných vzorků masa jelena, srnce nebo kance po týdnu skladování nepřekročil mez zkázy (108 KTJ.g-1 ).
|
|
Vliv antioxidantů (selen, vitamin C a E) na spermatogenezi kanců
Svačinová, Lucie
Cílem diplomové práce bylo prověřit vliv antioxidantů, vitamínu C, vitamínu E a selenu na spermatogenezi plemenných kanců. Kvalita ejakulátu byla hodnocena pomoci kvalitativních a kvantitativních hodnot (objem ejakulátu, motilita, koncentrace spermatu a počet abnormálních spermií). Experiment byl proveden na inseminační stanici kanců (ISK) ve Velkém Meziříčí. Do pokusu bylo zařazeno 12 kanců plemene Duroc. Kanci byli rozděleni do dvou skupin. U první experimentální skupiny kanců (n=6) bylo do krmné dávky přidáváno 350 mg vitamínu C (kyselina askorbová); 70 mg vitamínu E (alfatokoferol) a 0,5 mg selenu (selenomethionin) na kilogram diety. Druhá skupina zvířat (n=6) sloužila jako kontrolní a množství vitamínu C, vitamínu E a selenu ji nebylo navýšeno. Pokus probíhal 90 dní (červen -- srpen). U kontrolní skupiny se objem ejakulátu do 60. dne pokusu zvyšoval, ale v poslední etapě výrazně klesl, celkově o 19%. U pokusné skupiny měl stále vzrůstající tendenci a celkově se zvýšil o 32%. Motilita spermií se u kontrolní skupiny snížila z původních 69 % na 54% a u pokusné skupiny se naopak zvýšila o cca 1%. U sledování koncentrace spermií se u kontrolní skupiny koncentrace zvýšila o 6% a u pokusné snížila o 24 %. Počet abnormálních spermií se u kontrolní skupiny zvýšil o cca 1%, v experimentální skupině se počet patologických spermií zvýšil o 30%. Na základě našich výsledků, lze konstatovat, že selen, vitamín E a C nemají zcela prokazatelný účinek na kvalitu ejakulátu kanců. Musíme ovšem brát v úvahu letní období, ve kterém experiment probíhal. V tomto časovém intervalu na zvířata působily vyšší teploty, které se mohly negativně podepsat na celkovém výsledku.
|
|
Hodnocení parametrů osvětlení na inseminační stanici kanců
Pecinová, Hana
Práce je zaměřena na hodnocení hygienické úrovně v chovu kanců, která je základem pro dosažení dobrých reprodukčních schopností. Z mikroklimatických podmínek hraje ve vztahu ke kvalitě spermatu nemalou roli osvětlení. Experiment, při kterém byla hodnocena intenzita osvětlení, probíhal vždy v týdenních intervalech na ISK Velké Meziříčí od března 2012 do března 2013. Do pokusu bylo zařazeno 88 kanců plemen -- duroc, dánský duroc, landrace. Intenzita osvětlení byla hodnocena ve vztahu k parametrům kvality spermatu, což jsou: motilita spermií (%), objem ejakulátu (ml), koncentrace spermií (tis.ml-1) a podíl spermií s patologickými změnami (%). Z analýzy získaných dat byl prokázán statisticky významný vliv osvětlení (P=0,001) na hodnoty ejakulátu, kdy při vyšší intenzitě osvětlení (65,7 lx) oproti nižší intenzitě osvětlení (52,3 lx) kleslo množství objemu (231,3 ml z 279,7 ml), ale zvýšila se koncentrace spermií (426,8 tis.ml-1 z 346,2 tis.ml-1) a prokázalo se nižší procento patologických změn (8,7 % z 9,6 %). V letním období se projevila horší kvalita spermatu, což ale může souviset nejen s intenzitou osvětlení, ale pravděpodobně s výskytem tepelného stresu.
|
| |
| |
| |
| |
| |