| |
| |
| |
|
PROČ BY MĚLA DPH ZVYŠOVAT CENY SPOTŘEBNÍCH STATKŮ?
Macek, Jan ; Potužák, Pavel (vedoucí práce) ; Janíčko, Martin (oponent)
V své bakalářské práci představuji pohled moderní ekonomie hlavního proudu na cenovou tvorbu a vliv změny sazeb daně z přidané hodnoty na jejich výši. Tento pohled dávám do kontrastu s teorií rakouské ekonomické školy. Zatímco moderní ekonomická teorie předpokládá okamžitý přesun části nákladu daně na spotřebitele, podle teorie rakouské ekonomické školy není k okamžitému přesunu důvod. K přesunu daně by mělo dojít až s časovým posunem v důsledku nižšího nabízeného množství spotřebních statků, které je způsobeno nižší poptávkou po výrobních faktorech. Základní hypotézu o okamžitém přesunu alespoň části daně z přidané jsem ve svém modelu potvrdil. Růst cenové hladiny v důsledku vyšších sazeb DPH již v měsících, kdy se sazby zvyšovaly, byl statisticky významný. Předpoklad o statisticky významném zvýšení cenové hladiny v měsíci před zvýšením sazeb DPH v očekávání jejich zvýšení se nepotvrdil.
|
|
Cenový vývoj a zahraniční obchod v komoditní vertikále řepky
Bittnerová, Eliška
Předkládaná bakalářská práce se zabývá problematikou vývoje cen a zahraničního obchodu v rámci komoditní vertikály řepky a navazujících odvětví. První část je teoretická, vymezuje teoretické přístupy zahraničního obchodu a agrární zahraniční obchod. Definuje komoditní vertikálu řepky, pojetí cen v tomto řetězci a charakterizuje biologické znaky zkoumané komodity. Analytická část bakalářské práce hodnotí na základě zjištěných poznatků hlavní světová produkční centra. Komoditní vertikála řepky je analyzována na základě vybraných metod v podmínkách České republiky. Dále je zaměřena pozornost na vývoj zahraničního obchodu a cenové prostředí.
|
| |
| |
| |
| |
|
Deflace: Pohled rakouské školy
Řepík, Martin ; Havel, Jan (vedoucí práce) ; Chytil, Zdeněk (oponent)
Deflace, dnes chápaná převážně jako pokles cenové hladiny, je v očích ekonomů hlavního proudu strašákem a nebezpečím pro vývoj ekonomiky. Tento pohled vychází ze zkušenosti z období Velké hospodářské krize v letech 1929 - 1933 a pozdějšího vývoje v Japonsku. Cenovou stabilitou se tak v současném pojetí rozumí neklesání cenového indexu, měnová politika si dokonce dává za cíl jeho trvalý růst. Rakouská ekonomická škola chápe inflaci a deflaci v jejich původním významu jako růst a pokles peněžní nabídky. Moderní výklad těchto pojmů v jejích očích představuje nebezpečný omyl, jehož důsledkem je nepochopení příčinných souvislostí mezi jednotlivými jevy. To vede nejen k chybným teoretickým závěrům, ale v první řadě k narušování chodu ekonomiky, cenové i výrobní struktury a vzniku hospodářských cyklů způsobených umělým nárůstem peněžní zásoby, který vybraným skupinám přináší prospěch.
|