| |
|
Fyzická aktivita a zdravý životní styl jako prevence rostoucí obezity dětí a mládeže na vybraných školách v Českých Budějovicích\\
BALOUNOVÁ, Martina
Tato diplomová práce se zabývá výzkumem vyjadřující poměr zaměření hodin v tělesných výchovách na jednotlivé sporty či disciplíny. Navštívila jsem 8 náhodně vylosovaných základních škol v Českých Budějovicích, kde jsem zkoumala náplně hodin tělesných výchov na 1. stupni ZŠ. Na jednotlivých základních školách jsem si domluvila termín návštěvy a požádala o třídní knihy prvního stupně za roky 2005/2006 a 2006/2007, zde jsem vyčetla kolik hodin, kterým disciplínám či sportu, se jaká škola věnovala. Myslím, že hodiny tělesné výchovy jsou jedinou fyzickou aktivitou u většiny dnešních dětí. Zjištěná data jsou zaznamenány v podobě tabulek a grafů. V teoretické části práce se zabývám kapitolami příčiny obezity, prevence obezity, rizikové faktory, kolik a čeho jíst.
|
|
Rizika v ošetřovatelském procesu s malnutricí a obezitou
HORČIČKOVÁ, Marie
Péči o výživu nemocných se v poslední době věnuje více pozornosti, než tomu bylo v minulých letech. Nemocní s malnutricí a obezitou představují velký ošetřovatelský problém v interních i chirurgických oborech. V této bakalářské práci jsme se zaměřili na ošetřovatelský proces u klientů s malnutricí a obezitou. Šetření bylo kvantitativní, ke sběru dat bylo využito anonymních dotazníků, které byly určeny všeobecným sestrám. Bylo prováděno na interních a chirurgických odděleních a na odděleních následné péče v nemocnicích Písek a Tábor. Bylo rozdáno 120 dotazníků, v každé nemocnici 60. Na jednotlivá oddělení jich bylo rozděleno 20. Návratnost byla 98 dotazníků, z toho 3 byly vyřazeny pro neúplnost. K šetření bylo použito 95 (100 %) dotazníků. V této práci bylo stanoveno sedm cílů. Cíle byly zaměřeny na provádění ošetřovatelského procesu u klientů s malnutricí a obezitou, na nejčastější ošetřovatelské problémy těchto nemocných a na informovanost zdravotníků v problematice malnutrice a obezity. Stanoveno bylo sedm hypotéz, ke každému cíli jedna. Z šetření vyplývá, že s klienty trpícími malnutricí či obezitou se setkávají sestry na všech výše uvedených odděleních. Většina sester považuje péči o tyto nemocné za náročnější. Je potěšující, že součástí každé ošetřovatelské dokumentace je nutriční screening, který se provádí při příjmu každého klienta. Dále z šetření vyplynulo, že pro klienty s malnutricí a obezitou zatím nebyl vypracován platný ošetřovatelský standard, kterým by se zlepšil ošetřovatelský proces o tyto nemocné. U klientů s malnutricí jsou nejčastějším ošetřovatelským problémem dekubity a u klientů s obezitou, opruzeniny. Informace o problematice malnutrice a obezity všeobecné sestry nejčastěji získávají na odborných seminářích a konferencích. Ošetřovatelský proces u nemocných trpících malnutricí či obezitou je náročný a je třeba k těmto klientům přistupovat citlivě a ohleduplně. Výsledky této práce budou využity k seznámení zdravotníků s touto problematikou.
|
|
Parenterální výživa v ošetřovatelství
KIŠŠOVÁ, Katarína
Parenterální výživa je metoda, při které jsou všechny potřebné nutriční složky podávány nemocnému mimo trávicí trakt a to nejčastěji přímo do cévního řečiště. Parenterální výživa ovšem představuje nefyziologickou cestu dodání všech nezbytných složek. Je to metoda, která přináší nemocnému benefit a zlepšuje jeho nutriční stav v době, kdy nemocný není schopen využívat trávicí trakt. Parenterální výživa není ale pro nemocného lepší. Přináší s sebou řadu nevýhod a komplikací. Sestra má nezastupitelnou úlohu ve výživě nemocného. Měla by mít potřebné znalosti v oblasti výživy nemocného. Měla by mít na mysli, že podáním parenterální výživy zabezpečí u nemocného dostatečný kalorický a nutriční příjem, pokud není nemocný schopen užívat trávicí trakt. Ke zpracování bakalářské práce na téma {\clq}qParenterální výživa v ošetřovatelství`` byl použit kvantitativní výzkum pomocí dotazníkového šetření. Technikou ke sběru dat byl anonymní standardizovaný dotazník. Dotazníky byly rozdány sestrám ve standardních a intenzivních provozech v České a Slovenské republice. Byly stanoveny dva cíle. Prvním cílem bylo zjistit dodržování všech zásad přípravy a podávání ze strany sester v České a Slovenské republice. Druhým cílem bylo zmapovat problematiku parenterální výživy v ošetřovatelství v České a Slovenské republice. Na základě cílů, které byly oba splněny, bylo stanoveno pět hypotéz, z nichž se čtyři hypotézy potvrdily a jedna hypotéza se nepotvrdila. První hypotéza zjišťovala, zda sestry v České republice mají větší zkušenost s podáváním parenterální výživy než sestry ve Slovenské republice. Na základě výsledků dotazníkového šetření byla tato hypotéza potvrzena. Druhá hypotéza zjišťovala, zda sestra ví, jak připravit parenterální výživu all-in-one. I když výsledky dotazníkového šetření nebyly vždy uspokojivé, hypotéza se potvrdila. Většina sester totiž ví, jak připravit parenterální výživu způsob all-in-one. Třetí hypotéza zjišťovala, zda sestra dodržuje všechny zásady podání parenterální výživy. I přes některé chyby v zásadách podání parenterální výživy se hypotéza potvrdila. Čtvrtá hypotéza zjišťovala, zda sestra upřednostňuje podávání parenterální výživy před podáváním enterální výživy. I tato čtvrtá hypotéza se na základě výsledků sester nakonec potvrdila. Pátá hypotéza - Větší množství sester si uvědomuje pozitiva než negativa při podávání parenterální výživy - se nepotvrdila. Z dotazníkového šetření se zjistilo, že sestry si uvědomují spíše negativa než pozitiva při podávání parenterální výživy. I když většina sester mnohokrát neví, co je pozitivum, a co negativum při podávání parenterální výživy nemocnému. O výsledky výzkumného šetření zažádala hlavní sestra Fakultní nemocnice Motol. Výsledky budou rovněž odeslány hlavním sestrám dvou fakultních nemocnic ve Slovenské republice. Výsledky výzkumu bude následně možné použít pro zkvalitnění ošetřovatelské péče.
|
|
Edukace pacienta o výživě se stomií tlustého střeva před propuštěním do domácí péče v nemocnicích Jihočeského kraje Písek, České Budějovice, Tábor
ŠÍMOVÁ, Lucie
V současné době žije v České republice 10 {--} 11 tisíc kolostomiků, a jelikož počet těchto nemocných narůstá, je potřeba vytvoření systému komplexní ošetřovatelské péče o tyto pacienty stále aktuálnější. Založení stomie znamená pro pacienta hluboký zásah do osobního, pracovního i společenského života. Překonat nové problémy a úskalí pomáhá nemocným stomická sestra. Ta zároveň vede kompletní edukaci jak v péči o vývod samotný, tak o zvláštnostech výživy, na kterou je u kolostomiků kladen zvláštní důraz, jelikož dodržování jejích zásad vede ke zkvalitnění života těchto lidí. Cílem práce je zjistit míru informovanosti kolostomiků a sester o výživě a pitném režimu před propuštěním do domácí péče a zda sestry edukují kolostomiky, v nemocnicích Jihočeského kraje. Byly stanoveny 2 hypotézy: H1: Kolostomici mají dostatek informací o výživě a pitném režimu před propuštěním z nemocnice do domácí péče, H2: Sestry edukují kolostomiky o výživě a pitném režimu. Ke sběru dat ke splnění stanoveného cíle byla použita metoda dotazování, technikou dotazníků, které byly rozdány 40 pacientům s kolostomií a 60 sestrám chirurgických oddělení v Nemocnici Písek, a.s., v Nemocnici České Budějovice,a.s. a v Nemocnici Tábor,a.s., přičemž jejich návratnost byla překvapivě 100%. Dotazník pro pacienty se skládal z 20 otázek a dotazník pro sestry z 18 otázek. Cíl práce byl splněn, obě hypotézy byly potvrzeny. Výsledky naší práce budou poskytnuty vrchním sestrám chirurgických oddělení nemocnic, ve kterých šetření probíhalo a mohly by být použity jako příspěvek k odborným seminářům nejen pro stomické, ale i pro všechny chirurgické sestry, které s kolostomiky pracují.
|
|
NEJZNÁMĚJŠÍ SVĚTOVÉ KUCHYNĚ - SPECIFIKA V OBLASTI TZV. RYCHLÉHO OBČERSTVENÍ (FAST-FOOD), VLIV NA ZDRAVÍ A JEJICH OBLÍBENOST U STUDENTŮ JIHOČESKÉ UNIVERZITY
TESAŘOVÁ, Petra
Bakalářská práce se zabývá velice aktuálním tématem dnešní doby {--} výživou. Zatímco v některých částech světa dochází v této oblasti ke strádání a nedostatkům, problémem rozvinutých zemí je spíše přebytek a následná ohrožení spojená se špatnou životosprávou. Díky globalizaci se dnes stále častěji setkáváme s nejrůznějšími exotickými jídly a mnohem snadněji podléháme trendům, souvisejícím s měnícím se stylem života a rostoucím počtem provozoven rychlého občerstvení. Teoretická část práce shrnuje základní informace o výživě a jejím vlivu na zdravotní stav člověka, připomíná hlavní složky výživy, jejich funkci a rozdílné působení na organismus. Přiblížen je následně i vliv stravování na zdraví člověka. Výživu lze totiž označit za jeden z nejrizikovějších faktorů u mnoha onemocnění. Tyto nemoci, známé jako civilizační choroby, ohrožují stále větší část populace, ačkoli s nimi lze úspěšně bojovat, především prevencí. Dalším cílem teoretické části práce je poukázat na odlišnost jednotlivých zahraničních kuchyní, připomenout jejich tradiční pokrmy a nejčastěji používané suroviny. Tímto směrem je zaměřen i následný výzkum, jehož výsledky jsou prezentovány v empirické části práce. Výzkumná část, realizovaná formou dotazníku, se věnuje míře informovanosti respondentů o vlivu konkrétních potravin na zdraví člověka a následnému uplatňování těchto informací v praxi. Výsledky výzkumu dokládají, že ačkoli většina respondentů je o negativních vlivech špatné výživy informována, při svém rozhodování se těmito informacemi příliš neřídí. Dalším cílem práce bylo zmapování situace v oblasti stravování a stravovacích zvyků, zjištění oblíbenosti a preference různých světových kuchyní mezi studenty. Celkové výsledky dokazují, že zahraniční kuchyně již nejsou naprostým tabu, většina studentů se v problematice orientuje a zahraniční restaurace navštěvuje. I přesto nejoblíbenější kuchyní zůstává tradiční česká kuchyň, která je nám bezesporu nejbližší.
|
|
Zdravý životní styl jedince - cesta ke zdraví populace
KUČEROVÁ, Eva
Bakalářská práce shrnuje základní informace o zdravém životním stylu a věnuje se jeho problematice. Zabývá se kategoriemi, které se týkají zdravého životního stylu a prezentuje současné vědecké poznatky a doporučení v této oblasti. Teoretická část je zaměřena na oblasti životního stylu. Zabývá se faktory ovlivňujícími zdraví člověka a jejich rozdělením z hlediska jejich důležitosti . Zejména se zaměřuje na čtyři hlavní prvky, jimiž jsou: výživa, kouření, stres, konzumace alkoholu a užívání drog. Tyto faktory jsem zvolila, protože jsou nejvíce spojeny s lidským rozhodnutím a tím pádem jsou tedy více závislé na lidské vůli. Nejprve se zabývám stravou, zejména jejím optimálním složením a vlivem na zdraví. Dále se zaměřuji na stres a na jeho psychické a fyzické dopady na člověka. V závěru teoretické části se zabývám tím, jaký má vliv kouření, konzumace alkoholu a užívání drog na lidský organismus. V praktické části jsou pak prezentovány výsledky výzkumu zaměřeného na výše zmíněnou problematiku. Výzkumná část práce, realizovaná formou dotazníku, se věnuje stravě, kouření, pohybu a celkové péči o zdraví lidí, pracujících v Jihočeském kraji. Výzkumem jsem zjistila, že ženy se více zajímají o svůj životní styl než muži, avšak investují do něj spíše čas, zatímco muži převážně peníze. Výzkum dále dokládá, že u lidí se základním vzděláním je vyšší procento kuřáků než u lidí s vyšším vzděláním. V oblasti stravy jsem se zaměřila na rozdíl mezi stravovacími návyky mužů a žen. Zjistila jsem, že ženy se obecně stravují zdravěji než muži a to zejména proto, že se o kvalitu stravy více zajímají, na rozdíl od mužů kteří se o kvalitu stravy příliš nestarají. Má práce tedy ukazuje, jak lidé pracující v Jihočeském kraji dbají o své zdraví, a jak řeší nebo neřeší svůj životní styl.
|
|
Možnosti primární prevence u dětí mladšího školního věku ve vztahu k problematice poruch příjmu potravy
FITTLOVÁ, Michala
Poruchy příjmu potravy patří k závažným zdravotním problémům a jejich prevalence neustále narůstá, u dětí představují závažný problém a to z důvodu, že by je u nich málokdo očekával. Boj s touto nemocí je složitý. Nejsnadnější je těmto poruchám příjmu potravy (mentální anorexii a mentální bulimii) předcházet cílenou primární prevencí a to na základních školách a v rodině. Teoretická část bakalářské práce je zaměřena na definování mladšího školního věku. Další část práce je věnována charakteristice poruch příjmu potravy a prevenci u dětí a mládeže. Poslední část teorie se zabývá správnou výživou dětí. Výzkum je rozdělen na dvě části. Ke kvantitativnímu výzkumu byla použita technika e-mailového dotazování. Otázky byly určeny pro základní školy v Jihočeském kraji. V kvalitativním výzkumu byl použit polořízený rozhovor s rodiči dětí mladšího školního věku. Prvním cílem práce bylo zmapovat možnosti primární prevence v rámci poruch příjmu potravy v Jihočeském kraji na vybraných základních školách. Druhým cílem bylo zjistit názory rodičů na problematiku poruch příjmu potravy. Oba cíle byly splněny. Hypotéza I měla doložit, že v rámci základních škol není cílená primární prevence u dětí mladšího školního věku v problematice poruch příjmu potravy zajišťována. Hypotéza II měla potvrdit, že chybí nabídka uceleného vzdělávání pro pedagogy v problematice poruch příjmu potravy. Obě tyto hypotézy se rovněž potvrdily. Z kvalitativního výzkumu {--} polostandardizovaného rozhovoru vyplynuly dvě hypotézy. Hypotéza III: Je potřeba zvýšit informovanost v oblasti výskytu Poruch příjmu potravy. Hypotéza IV: Zdravá výživa je pouze jedním z důležitých aspektů prevence. Bakalářskou práci na téma {\clqq}Možnosti primární prevence u dětí mladšího školního věku ve vztahu k problematice poruch příjmu potravy`` jsem si vybrala proto, že v poslední době je toto téma velmi aktuální a konečně se o něm začalo veřejně mluvit a zajímá mě, jaké možnosti primární prevence existují a zda jsou využívány.
|
|
Zácpa - problém imobilních pacientů
HULIČKOVÁ, Tereza
Práce se zaobírá problematikou zácpy u imobilních pacientů. K výzkumu jsem si vybrala kvantitativní metodu získání dat, která probíhala formou dotazníku. Jediným omezením při výběru respondentů byla jejich mobilita {--} dotazník byl určen pro imobilní pacienty všech věkových kategorií na jakémkoliv oddělení Nemocnice České Budějovice a.s. Cílem práce, bylo zmapovat denní stravovací návyky, pitný režim u těchto pacientů a posoudit jejich vliv na vznik zácpy. Na základě prostudované literatury jsem si stanovila tři hypotézy. První hypotéza uvádí, že stravování imobilních pacientů nezohledňuje jejich zvýšené nároky na přísun vlákniny. Z výzkumu jsem zjistila, že imobilní pacienti mají pestřejší stravu doma (zelenina, ovoce, tmavé pečivo). Rovněž návštěva nutričního terapeuta byla u imobilních pacientů ojedinělým jevem. Převážná většina respondentů nebyla omezena žádnou dietou. První hypotéza se potvrdila Druhá hypotéza stanovuje, že imobilní pacienti nedodržují pitný režim. Z výsledků vyplývá, že doma i v nemocnici přijmou imobilní pacienti v průměru 1-2l tekutin/24h. Pokud pomineme, že pitný režim je individuální s ohledem na váhu, věk a zdravotní stav pacienta, pak se dá říci, že imobilní pacienti dodržují pitný režim. Druhá hypotéza se nepotvrdila. Třetí hypotéza míní, že při vyprazdňování imobilních pacientů není zachována a respektována jejich intimita a pocit studu, což má za následek další podporu vzniku zácpy. Výzkum ukázal, že v taktnosti při pomoci vyprazdňování u imobilního pacienta má ošetřovatelský personál značné rezervy. Nelze se pak divit, že na rozdíl od vyprazdňování doma, při vyprazdňování v nemocnici většina dotázaných pociťuje nedostatečnou míru soukromí. Dle mého názoru se této problematice nevěnuje dostatečná pozornost. Nedodržování intimity při vyprazdňování má na imobilního pacienta negativní dopad. V nemocnicích by se také mělo dbát na stravu bohatou na vlákninu, zvláště u těchto pacientů. Vhodná je individuální konzultace nutričního terapeuta, která může významně přispět k prevenci vzniku zácpy. Také dostatečný pitný režim pacienta by měl být ve zvýšené pozornosti ošetřujícího personálu. Myslím si, že dodržování správné životosprávy a empatický, psychologický, holistický a citlivý přístup sester k ošetřování imobilních pacientů by mohl zlepšit stav imobilních pacientů trpících zácpou a zmírnit jejich obtíže. Kéž by toto bylo cílem každé sestry ošetřující takovéto pacienty.
|
|
Biopotraviny ve výživě studentů Pedagogické fakulty Jihočeské univerzity v Českých Budějovicích oboru Výchova ke zdraví
KRÁTOŠKOVÁ, Pavla
Záměrem práce bylo zjistit povědomí a vztah studentů Jihočeské univerzity v Českých Budějovicích oboru Výchova ke zdraví k biopotravinám a jejich zařazování do diety. V teoretické části bylo charakterizováno ekologické zemědělství a biopotraviny na základě platné legislativy. Popsané zpracování a kvalita biopotravin a vliv těchto potravin na zdraví. V praktické části byly zpracovány výsledky dotazníkového šetření. Šetření bylo provedeno na 260 studentech oboru Výchova ke zdraví. Výsledky ukázaly, že studenti znají biopotraviny a zařazují je do diety.
|