|
Kultivace kožních štěpů jako modelů pro výzkum bariérové funkce kůže
Kašparová, Petra ; Paraskevopoulou, Anna (vedoucí práce) ; Kováčik, Andrej (oponent)
Univerzita Karlova, Farmaceutická fakulta v Hradci Králové Katedra Farmaceutické technologie Školitel: PharmDr. Anna Paraskevopoulou, Ph.D. Autor: Petra Kašparová Název diplomové práce: Kultivace kožních štěpů jako modelů pro výzkum bariérové funkce kůže Kůže ochraňuje lidský organismus před vnějšími škodlivými vlivy prostředí a udržuje stálost vnitřního prostředí. Ochranná funkce je považována za nejdůležitější roli kůže, kterou primárně zajišťuje nejsvrchnější vrstva epidermis stratum corneum (SC). Je pro ni zvláště důležité uspořádání lipidové vrstvy obklopující keratinocyty. Dokladem toho je spojitost mezi zvýšenou incidencí kožních onemocnění a nerovnováhou přítomných lipidů. Tato diplomová práce se zaobírá vyvinutím ex vivo modelu lidské kůže, který by v budoucnu sloužil pro studium kožní bariéry a hodnocení topicky podávaných formulací. Cílem této práce je stanovit vhodné kultivační podmínky, tak aby bylo dosaženo dostatečné viability a zároveň byla zachována biosyntéza kožních lipidů. K nastavení kultivačních podmínek bylo zapotřebí zjistit, zda je z hlediska viability výhodné použít dermatomovanou kůži. Dále byla kultivace prováděna ve čtyřech zkoumaných médiích s obsahem DMEM, kdy se sledoval vliv přídavku Ham's F-12 a fetálního bovinního séra (FBS) na viabilitu a obsah lipidů ve SC....
|
|
Vliv počtu lipidových vrstev na vlastnosti tenkých filmů jako modelů kožní bariéry.
Bělochová, Šárka ; Pullmannová, Petra (vedoucí práce) ; Paraskevopoulou, Anna (oponent)
Univerzita Karlova, Farmaceutická fakulta v Hradci Králové Katedra biofyziky a fyzikální chemie Školitel: Mgr. Petra Pullmannová, Ph.D. Posluchač: Šárka Bělochová Název diplomové práce: Vliv počtu lipidových vrstev na vlastnosti tenkých filmů jako modelů kožní bariéry Nejsvrchnější vrstva kůže, stratum corneum (SC), plní především bariérovou funkci, která je esenciální pro přežití člověka na souši. SC je tvořena zploštělými odumřelými buňkami, korneocyty, které jsou obklopeny extracelulární lipidovou matrix. Složení i uspořádání lipidů SC úzce souvisí se správnou stavbou a funkcí kůže a jejich narušení může vést k rozvinutí některých kožních onemocnění. Náplní práce bylo určit vliv počtu vrstev na vlastnosti tenkých filmů jako modelů kožní bariéry. Metodou použitou pro přípravu modelů byla depozice tenkých filmů technikou Langmuir-Blodgett. Byly připraveny jedno-, tří- a pětivrstvé modely. Nanášeným vzorkem byla směs simulující složení kožních lipidů a obsahující ceramid, cholesterol a směs mastných kyselin v molárním poměru 1:0.45:1. Tyto modely byly následně hodnoceny pomocí mikroskopie atomárních sil (AFM, z angl. atomic force microscopy) a Ramanovy mikrospektroskopie. Během experimentů byla pozorována reorganizace lipidů do vyšších struktur, která byla vyhodnocena jako spontánní a vznikala již...
|
|
Vliv struktury ceramidu na chování tenkých lipidových filmů jako modelů kožní bariéry
Šustrová, Terezie ; Pullmannová, Petra (vedoucí práce) ; Kováčik, Andrej (oponent)
Univerzita Karlova, Farmaceutická fakulta v Hradci Králové Katedra biofyziky a fyzikální chemie Posluchač: Terezie Šustrová Školitel: Mgr. Petra Pullmannová, Ph.D. Název diplomové práce: Vliv struktury ceramidu na chování tenkých lipidových filmů jako modelů kožní bariéry Kožní bariéra je esenciální pro přežití člověka na souši, je umístěna v nejvrchnější vrstvě kůže, stratu corneu (SC). SC se skládá z korneocytů, které jsou obklopené oligolamelární lipidovou matrix. Hlavními složkami lipidů SC jsou ceramidy (Cer), mastné kyseliny (MK) a cholesterol (Chol). Ve SC se nacházejí v poměru 1:1:1. Tento poměr je nezbytný pro homeostázu epidermis. Jakákoliv změna v tomto poměru vede k narušení bariérové funkce, např. k rozvoji atopické dermatitidy nebo psoriázy. Tyto lipidy brání nadměrnému úbytku vody z těla a vniknutí nežádoucích látek z vnějšího prostředí do těla. Lipidová matrix tvoří v kůži typické lamelární uspořádání. Lipidy tvoří struktury s dlouhou lamelární fází - LPP (z anglického - long periodicity phase) (d ~ 13 nm), s krátkou lamelární fází - SPP (z anglického - short periodicity phase) (d ~ 6 nm) a fází separovaného Chol (d ~ 3,4 nm). Molekuly jsou navzájem organizovány v laterálním uspořádání, které může být orthorombické, hexagonální nebo kapalné neuspořádané. Cer patří do skupiny...
|
|
Study of conjugates of sphingolipids with hyaluronic acid and their application on the skin
Juhaščik, Martin ; Kováčik, Andrej (vedoucí práce) ; Gajdziok, Jan (oponent) ; Miletín, Miroslav (oponent)
1 ABSTRAKT Univerzita Karlova, Farmaceutická fakulta v Hradci Králové Školiace pracovisko Katedra farmaceutické technologie Doktorský študijný program Farmaceutická technologie Kandidát Mgr. Martin Juhaščik Školiteľ doc. PharmDr. Andrej Kováčik, Ph.D. Konzultantka Gloria Huerta-Ángeles, Ph.D. Názov dizertačnej práce Štúdium konjugátov sfingolipidov s kyselinou hyalurónovou a ich aplikácie na kožu Hlavným cieľom tejto práce bolo systematicky navrhnúť a následne pripraviť konjugáty kyseliny hyalurónovej (HA) s vybranými sfingolipidmi, ktoré by mohli nájsť uplatnenie v ich topickom podávaní napr. pri fyziologickom poklese kožných funkcií. V rámci tejto štúdie boli fytosfingozín a ceramid chemickou cestou spojené s HA prostredníctvom linkerov, čo umožnilo úspešnú úpravu HA na hydrofobizovaný konjugát sfingolipid-linker-hyaluronát. Ako najviac účinná sa ukázala byť príprava konjugátu sukcinylceramid-hyaluronát. Vyvinutá metóda prípravy konjugátu s využitím zmiešaných anhydridov prináša radu výhod, vrátane možnosti škálovania prípravy a prevedenia reakcií vo vodnom prostredí. Metóda bola efektívna v širokom spektre molekulových hmotností, a to od 6 do 442 kgmol-1, pri čom bol dosiahnutý stupeň substitúcie až 14,2 %, z pôvodne definovaného cieľa 2,5 až 3,5 %. Úspešná modifikácia HA na konjugát...
|
|
Laboratorní měření kožní vodivosti
Slouka, Petr ; Harabiš, Vratislav (oponent) ; Sekora, Jiří (vedoucí práce)
V práci je popsána anatomie a fyziologie kůže s důrazem na její bariérovou funkci. Kůže představuje jednu z nejdůležitějších bariér oddělující vnitřní prostředí organismu od vnějšího. Následně jsou popsány elektrické vlastnosti kůže a možnosti jejich měření. V práci je popsán návrh zařízení pro měření vodivosti kůže za účelem zhodnocení její bariérové funkce, využívající střídavý zdroj proudu pro měření a stejnosměrný zdroj proudu jako zátěž kožní bariéry. Diplomová práce obsahuje schémata navržených obvodů, navržené desky plošných spojů a seznam zvolených součástek. Navrhnuté zařízení bylo realizováno a je zhodnocena jeho funkčnost.
|
|
Experimentální studium a teoretické modelování transdermálního transportu aktivních látek z gelových matric
Palanová, Veronika ; Opatřilová, Radka (oponent) ; Sedláček, Petr (vedoucí práce)
Predložená diplomová práca sa zaoberá návrhom a experimentálnym štúdiom transdermálneho transportu farmaceuticky pôsobiacich aktívnych látok z gélových matríc s obsahom humínovej látky. Modelom kožnej absorpčnej membrány bola koža z ušnice prasaťa. Štúdium uvoľňovania aktívnych látok a Lignohumátu bolo realizované prostredníctvom vertikálnych difúznych cel. Uvoľnené množstvo humínovej látky bolo charakterizované metódou UV-VIS spektrofotometrie a koncentrácia uvoľnených aktívnych látok z gélových matríc bola stanovená pomocou metódy HPLC-DAD. Hlavným zistením tejto diplomovej práce bolo, že Lignohumát je enhancer transdermálneho transportu aktívnych látok a podporuje ich uvoľňovanie z gélov do príslušného prostredia.
|
|
Studium prostupu vybraných látek z bezových extraktů přes biologickou membránu
Škubalová, Zuzana ; Němcová, Andrea (oponent) ; Vespalcová, Milena (vedoucí práce)
Tato diplomová práce se zabývá studiem prostupu vybraných fenolických látek obsažených v extraktu bezu černého (Sambucus nigra) přes modelové systémy reprezentované dvěma typy syntetických membrán a reálný systém reprezentovaný biologickou membránou. Jako biologická membrána byla zvolena kůže z prasečího ušního boltce. Experimenty transdermální absorpce a absorpce přes syntetické membrány byly realizovány prostřednictvím vertikálních (Franzových) cel. Vybranými látkami obsaženými v extraktu bezu černého byly rutin a kyselina chlorogenová. Hlavním bodem této práce bylo zjistit jak ochotně nebo zda vůbec tyto dvě vybrané fenolické látky prostupují kůži a zvolenými syntetickými membránami. Procentuální vyjádření absorbovaného množství látky bylo stanoveno pomocí analýzy HPLC.
|
|
Studium a hodnocení topicky podávaných ceramidů na poškozenou kožní bariéru
Svobodová, Marie ; Kováčik, Andrej (vedoucí práce) ; Vraníková, Barbora (oponent)
Autor: M S b , Ph.D. : S í y ý ů š ž í b ůž ě ší s ě í ě í ý í ří ě ř ě ší y b y Z ůž s ž s b organismu í y s x í s ř ůž s ž z ě s b ě stratum corneum (SC), kter ří s í b Ceramidy (CER) s í í y ů b ý ů s í ě SC Ty y y ří s s ší y y b í ci, kter í ž ř ysý í ší ě ší i vlivy. Nedostatek CER v ž í b ř vede k š í ž í b y š í s ž y T s sí s mnoha ě ími, s y s ší Studium CER ve SC je ů ž proto, abychom pochopili mechanismy y žky ý ý ý řís ů bě ž í ě í Jednou z ž ý s by ž í í í b ý ů CER í by ř bs í í CER s jejich vliv ě š SC; ě by y s y CER CER EOS By y ř ě í í ( ří ů) ý by ý s ž CER s b í J ří y by y hodnoceny optic s í b ý ů ě š ž í ň by s s í y (TEWL) s s í V by y y ř í x y ýs y í ž y ý formula í í š SC y TEWL í s s š í b ý s s í b y R ěž by š ě ž y y s s y š í s ř í ý ř ě ů modelech SC. T by bý s s ž í í ř s ě ší í CER š SC T by ř s ě by s ě í y ý sů ž í b ř
|
|
Interakce PAMAM dendrimerů s lidským stratum corneum
Žofková, Kateřina ; Paraskevopoulou, Anna (vedoucí práce) ; Svačinová, Petra (oponent)
Univerzita Karlova v Praze, Farmaceutická fakulta v Hradci Králové Katedra farmaceutické technologie Školitel: PharmDr. Anna Paraskevopoulou, Ph.D. Autor: Kateřina Žofková Název diplomové práce: Interakce PAMAM dendrimerů s lidským stratum corneum Dendrimery jsou vysoce rozvětvené, monodisperzní makromolekuly. Na základě stupně větvení pak rozlišujeme jednotlivé generace dendrimerů, které v souvislosti s rozšiřováním dendrimeru vznikají. Vyšší generace denrimerů vytvářejí kulovité struktury s vnitřní dutinou, do které je možno enkapsulovat molekuly, např. léčivo. Díky své struktuře, kterou lze specificky a řízeně upravit, mají dendrimery vysoký biomedicínský potenciál. Jednou z nejrozšířenějších skupin dendrimerů jsou polyamidoaminové (PAMAM) dendrimery založené na ethylendiaminovém jádru, rozvětvených jednotek amidových a aminových skupin a terminálních funkčních skupin. PAMAM dendrimery s aminovými skupinami se v minulosti prokázaly jako užitečné v oblasti akcelerace kožní penetrace léčiv. Doposud však není znám mechanismus, jakým tyto molekuly ovlivňují bariérovou funkci kůže. Proto byl v této práci zkoumán mechanismus interakce PAMAM dendrimerů s lipidy stratum corneum (SC), neboli vrchní částí kůže, kde se nachází kožní bariéra. Při experimentu byly použity PAMAM dendrimery druhé, třetí a...
|
|
Vliv koncentrace cholesterolu na permeabilitu a mikrostrukturu modelových lipidových membrán kožní bariéry
Červená, Martina ; Vávrová, Kateřina (vedoucí práce) ; Zbytovská, Jarmila (oponent)
Cholesterol je látka steroidní povahy, která plní v lidském organismu řadu funkcí. Jednou z nich je i nezastupitelná úloha ve správné funkci kožní bariéry. Cholesterol je spolu s ceramidy a volnými mastnými kyselinami v ekvimolárním poměru (1:1:1) a s 5 % cholesterol-sulfátu nedílnou součástí lipidové matrix, která vyplňuje mezibuněčný prostor mezi buňkami stratum corneum a zodpovídá tak za bariérové vlastnosti kůže. Cholesterol je tedy nezbytný pro epidermální homeostázu, avšak jeho úloha v permeabilitě SC není známa. Cílem této práce bylo studovat vliv koncentrace cholesterolu na permeabilitu a mikrostrukturu modelových lipidových membrán kožní bariéry. Bylo vytvořeno osm sad modelových membrán s klesajícími koncentracemi cholesterolu (100 %, 80 %, 70 %, 60 %, 40 %, 20 %, 0 %) a samotným cholesterolem, u kterých byla permeabilita a mikrostruktura sledována. Studium permeability membrán bylo provedeno ve Franzových difúzních celách a to prostřednictvím měření čtyř permeačních parametrů: ztráty vody, měřením elektrické impedance a kumulativního množství dvou modelových léčiv (theofylinu a indomethacinu). Mikrostruktura těchto modelových membrán byla ověřena práškovou rentgenovou difrakcí. Měření rentgenové práškové difrakce potvrdilo, že přibližně polovina z ekvimolárního množství cholesterolu ve...
|