|
Reaktivnost křemene v experimentálních maltových tělesech
Kuchyňová, Markéta ; Kuchařová, Aneta (vedoucí práce) ; Vavro, Martin (oponent)
Alkalicko-silikátová reakce (ASR) je jednou z nejničivějších chemických reakcí, které mohou probíhat v betonu a nenávratně jej poškodit. K ASR dochází, pokud jsou splněny následující podmínky: dostatečná vlhkost (> 80 %), dostatečné množství alkálií (Ca2+ , Na+ , K+ ) a reaktivní kamenivo (převážně špatně krystalické, deformované až amorfní formy SiO2). Reaktivní kamenivo, reaguje s vysoce zásaditými pórovými roztoky za vzniku hydrofilních gelů, které zvětšují svůj objem. Reaktivita kameniva je standardně testována pomocí dilatometrických zkoušek. Tyto zkoušky jsou založeny na vytvoření zkušebního tělesa, které je uloženo v prostředí urychlujícím vznik ASR. Délkové změny tělesa jsou způsobeny tvorbou a expanzí alkalicko-silikátových gelů. V rámci diplomové práce byla posouzena náchylnost křemenem bohatých typů hornin k ASR (křemenec, metadroba, kvarcit, pegmatitový křemen) za pomoci mikroskopických (optická mikroskopie, skenovací elektronová mikroskopie kombinovaná s analýzou obrazu) a dilatometrických (ASTM C1260, RILEM AAR-4.1) metod. Horniny byly zařazeny dle reaktivnosti do kategorií podle ASTM C1260 (reaktivní, potenciálně reaktivní, nereaktivní). Reaktivita hornin úzce souvisela s obsahem kryptokrystalické křemenné matrix, velikostí zrn, tvarem hranice zrn a výskytem subzrn či undulózního...
|
|
Změny vnitřní stavby klastických sedimentárních hornin při zkoušce Schmidtovým kladivem
Snížek, Petr ; Přikryl, Richard (vedoucí práce) ; Vavro, Martin (oponent)
iii Abstrakt Schmidtovo kladivo patří mezi metody sloužící k určení mechanických vlastností hornin a řadí se mezi tzv. nepřímé metody. Je to zkouška vycházející ze stanovení hodnot odrazové tvrdosti (R), které se získávají odečtením míry odražení razníku nástroje od povrchu zkoušené horniny. Schmidtovo kladivo patří mezi zkoušky, které se používají in situ a je označováno za nedestruktivní metodu zkoušení hornin (někdy za metodu mikrodestruktivní). Hlavním cílem této práce je dokázat, že Schmidtovo kladivo je nástrojem destruktivním a stanovit také míru poškození, které Schmidtovo kladivo během zkoušení způsobí. Pro zkoušení byly použity sedimentární horniny, konkrétně křemenné a arkózové pískovce s různým druhem pojiva. Bylo tedy možno zkoumat nejen samotný vývoj porušení hornin, ale také závislost porušení na typu pojiva v horninách. S ohledem na různé zrnitosti použitých hornin bylo též možno zkoumat závislost porušení a jeho vývoj vzhledem k zrnitostnímu charakteru hornin. Již během samotného zkoušení se ukázalo, že zkouška odrazové tvrdosti (R) pomocí Schmidtova kladiva nemůže být označována jako nedestruktivní. Povrch po úderu kladiva vykazuje i makroskopicky pozorovatelné porušení. V místě dopadu razníku Schmidtova kladiva je pozorovatelná stopa po dopadu razníku Schmidtova kladiva přibližně...
|
|
Experimentální výzkum paleozoických vápenců barrandienské oblasti s ohledem na jejich možné využití pro výpal hydraulických vápen a přírodního cementu
Kozlovcev, Petr ; Přikryl, Richard (vedoucí práce) ; Vavro, Martin (oponent)
54 Abstrakt Tato diplomová práce se zaměřila na experimentální laboratorní výzkum využitelnosti vybraných devonských vápenců z oblasti pražské pánve, konkrétně historického lomu v místě dnešní PP Branické skály, na výpal hydraulických vápen, případně přírodního cementu. V odkryvu lomové stěny, zvoleném na základě literární rešerše jako srovnávací lokalita, byly odebrány 4 representativní vzorky dvorecko-prokopských vápenců, každý o hmotnosti přibližně 10 kg. Vzorky byly nejprve podrobeny detailnímu petrografickému zkoumání s cílem zjištění mineralogického složení, vnitřní stavby a struktury. K tomu posloužilo mikroskopické studium pomocí optického mikroskopu, pozorování pomocí katodové luminiscence a RTG difrakční rozbor nerozpustného zbytku, získaný rozpuštěním přítomných uhličitanů v kyselině chlorovodíkové a octové. Nejvíce zastoupenou složkou, zjištěnou v nerozpustném materiálu, byl illit, dále doprovázený menším množstvím kaolinitu, křemene a Na - živců (albitů). Ve dvou studovaných vzorcích byl navíc zjištěn i chlorit. Využitelnost studovaných vápenců pro výrobu hydraulických pojiv typu hydraulických vápen nebo přírodního cementu byla odvozena jednak na základě přepočtů nově získaných chemických analýz s využitím standardních vápenických a cementářských indexů a modulů, dále pomocí experimentálních...
|
|
Využití odpadní suroviny po zpracování sklářských písků
Zach, Jaroslav ; Přikryl, Richard (vedoucí práce) ; Vavro, Martin (oponent)
Předložená diplomová je zaměřena na možné využití odpadního výplavu z procesu úpravy sklářských a slévárenských písků ložiska Provodín. Bylo studováno mineralogické a chemické složení, mechanické a fyzikální vlastnosti, parametry pórového prostoru a velikost specifického měrného povrchu. RTG difrakční rozbor prokázal zastoupení kaolinitu, illitu, křemene a akcesoricky se vyskytujícího mikroklinu. Silikátová analýza prokázala dominantní zastoupení SiO2, které tvoří 80,52%, Al2O3 tvoří 11,36% a K2O 2,14%. Tato diplomová práce se zaměřila na tři hlavní oblasti použití zkoumaného materiálu: na použití jako jílové složky do surovinových směsí pro výrobu hydraulických vápen, jako možného kaolinitického absorbentu a možné použití výplavu v geotechnice. Experimentálně se studovaný materiál míchal s vápencem v poměru 10; 15; 20 a 25 hm% a následně vypaloval v rozmezí teplot 850-1200řC. Pomocí RTG difrakčního rozboru se identifikovaly nově vzniklé fáze. Bylo prokázáno, že vznikají fáze, které jsou charakteristické pro hydraulická vápna (C2S, C3A, C4AF). Vznik fází je závislý na teplotě, nejvíce se objevují při teplotě nad 1050řC. Na studium specifického měrného povrchu a pórového prostoru byl použit čistý materiál a vypálené vzorky čistého materiálu z teplot 500 a 900řC. Největšími hodnotami disponuje čistý...
|
|
Experimentální výzkum alkalicko-křemičité reaktivnosti vulkanických hornin
Seidlová, Zuzana ; Přikryl, Richard (vedoucí práce) ; Vavro, Martin (oponent)
(ČJ) Alkalicko-křemičitá reakce je i v dnešní době významným problémem v oblasti betonářství. V roce 1940 byla poprvé popsána Stantonem a do dnešní doby velice postoupilo zkoumání výskytu alkalicko- křemičité reakce v kamenivu. I přes tyto poznatky není vše vyřešeno a nejsou známy všechny příčiny a důsledky této reakce. Pro rozpoznání alkalicko-křemičité reakce v kamenivu slouží celá řada metod, jsou to petrografické, chemické metody a dilatační zkoušky, které zkoumají rozpínání betonu v důsledku reaktivnosti kameniva. Petrografické metody hodnotí kvalitativní a kvantitativní znaky kameniva, ale nemohou zaručit zda nakonec kamenivo přece jen nezpůsobí reakci. Chemické zkoušky a dilatační zkoušky stanovují takzvaný potenciál reakce (nereaktivní, potenciálně reaktivní a reaktivní kamenivo), ale i ty mají své chyby a nemohou být brány jako 100% ukazatel přítomnosti alkalicko-křemičité reakce v kamenivu. V práci jsou popsány obecné charakteristiky alkalicko-křemičité reakce kameniva, její mechanizmy a faktory ovlivňující její vznik. Je popsáno porušení betonu, ve kterém je použito některých vulkanických hornin, ty jsou v některých pracích uváděny jako potenciálně reaktivní alkalicko- křemičitou reakcí (ASR). Dále se zabývá samotným laboratorním výzkumem ASR. Bylo vybráno okolo 30 lomů produkujících...
|
|
Předběžné hodnocení lokalit z hlediska dlouhodobé bezpečnosti – podrobný věcný a časový harmonogram prací
Havlová, V. ; Pertoldová, J. ; Mixa, P. ; Uhlík, J. ; Vavro, Martin ; Maryška, J. ; Černík, M. ; Vašíček, R.
Tato zpráva obsahuje Podrobný věcný a časový harmonogram prací ZL Předběžné hodnocení lokalit z hlediska dlouhodobé bezpečnosti, zaměřeného na hodnocení vhodnosti lokalit pro umístění hlubinného úložiště VJP a RAO na základě archivních informací, , také na základě průběžných výsledků ze probíhajících projektů a geologického průzkumu prováděného pomocí metod prováděných z povrchu. \nLokality budou hodnoceny podle následujících charakteristik, důležitých pro dlouhodobou bezpečnost:\n1) Popsatelnost a predikovatelnost lokality\n2) Hydrogeologické vlastnosti horninového prostředí\n3) Stabilita lokality (seismické, klimatické, vertikální pohyby, postvulkanické jevy)\n4) Pravděpodobnost intruze/invaze člověka do úložiště\n5) Transportní vlastnosti horninového prostředí\n6) Slučitelnost horninového prostředí s navrženým systémem inženýrských bariér\nŘešení bude probíhat v 5 etapách\n1) Podrobný věcný a časový plán řešení projektu \n2) Hodnocení lokality Čihadlo (první fáze)\n3) Hodnocení ostatních lokalit (první fáze)\n4) Hierarchie kritérií či indikátorů vhodnosti lokalit a způsob hodnocení lokalit \n5) Hodnocení lokalit (druhá fáze)\nŘešení projektu je zajištěno účastí širokého týmu řešitelů, kteří buď participují na řešení probíhajícího projektu Výzkumná podpora hodnocení lokality, nebo splňují vysokou kvalitu odborné erudice.\n
|
|
Podzemní výzkumné pracoviště Bukov - geotechnická charakterizace lokality
Souček, Kamil ; Vavro, Martin ; Vavro, Leona ; Staš, Lubomír ; Georgiovská, Lucie
Podzemní výzkumné pracoviště Bukov (PVP) je navrženo jako testovací lokalita pro zhodnocení vlastností a chování horninového masivu, typově blízkého vybraným kandidátním lokalitám, v hloubce odpovídající předpokládané úložné hloubce finálního hlubinného úložiště vysoce aktivních odpadů v České republice. PVP Bukov, jehož výstavba byla zahájena v roce 2013, je realizováno v jižním křídle uranového ložiska Rožná, na severovýchodním okraji strážeckého moldanubika, poblíž jeho styku se svrateckým krystalinikem. Důlní díla pracoviště jsou situována na 12. patře jámy Bukov-1, v hloubce přibližně 600m pod povrchem.
Plný tet: UGN_0465530 - PDF Plný text: content.csg - PDF
|
|
Shrnutí zahraničních poznatků o vzniku a vývoji EDZ v krystalinických horninách - rešerše
Vavro, Martin ; Souček, Kamil ; Staš, Lubomír ; Vavro, Leona
Předložená rešerše shrnuje zahraniční poznatky o vzniku a vývoji EDZ v krystalinických horninách se zaměřením zejména na zásadní výsledky kanadského, švédského, finského a švýcarského výzkumného programu. Studie je rozdělena, kromě úvodu, do celkem sedmi hlavních textových kapitol, které se postupně věnují: (1) definici základních pojmů, (2) přehledu hlavních světových lokalit podzemních výzkumných laboratoří, na kterých byl prováděn výzkum EDZ, (3) metodám popisu a charakterizace EDZ, (4) hlavním faktorům ovlivňujícím vznik porušení okolo ražených děl a časovému vývoji EDZ. Přehled výsledků výzkumů EDZ se zaměřením na evropské podzemní laboratoře v krystalinických horninách (Stripa, Äspö, Onkalo/Olkiluoto a Grimsel) a jejich shrnutí je pak obsahem závěrečných dvou kapitol.\nZ provedené rešerše stěžejních publikovaných studií a výsledků in situ experimentů vyplývá, že pro horninový masiv s nízkou úrovní napětí, tj. v prostředí bez odlupování a odpadávání horniny je zvolená razící metoda základním řídícím faktorem, který určuje rozsah a charakter porušení. Použitím mechanického způsobu rozpojování se může vytvořit pásmo porušení horniny o mocnosti menší než 3 cm od stěny díla, ve kterém narůstá mikroporušení přispívající ke zvýšení hydraulické vodivosti. Na některých podzemních laboratořích (Äspö, Grimsel) byl, v případě ražby metodou TBM, zjištěn rozsah EDZ dokonce do 5 mm.\nNaopak ražba podzemního úložiště, resp. podzemních děl obecně za použití vrtání a trhacích prací může vytvářet mnohem rozsáhlejší poškození v okolí díla (řádově několik decimetrů) než je tomu u technologie TBM (první centimetry). Rozsah poškození se postupně snižuje se vzdáleností od stěny díla.
|
|
Bukov PVP underground research laboratory - geotechnical conditions of construction
Souček, Kamil ; Vavro, Martin ; Staš, Lubomír ; Koníček, Petr ; Ptáček, Jiří ; Waclawik, Petr ; Vavro, Leona ; Lednická, Markéta ; Kaláb, Zdeněk ; Šňupárek, Richard ; Vondrovic, L.
Bukov PVP Underground Research Laboratory (Bukov URL) is designed to be a test site for the evaluation of properties and behavior of the rock mass which is of similar type as selected candidate sites in the Czech Republic. It is situated at a depth corresponding to the proposed storage depth of the final locality for the national deep repository of high-level radioactive waste. The Bukov URL, the construction of which has begun in 2013, is situated in the southern part of the Rožná uranium deposit, at the northeastern periphery of the Strážek Moldanubicum close to its contact with the Svratka Unit. The rock mass is composed of relatively monotonous rock sequences primarily of a volcanosedimentary origin. They are currently represented, due to the subsequent tectonometa-morphic development, by migmatized biotite paragneisses up to stromatitic and/or oftalmitic migmatites, amphibole-biotite to biotite-amphibole gneisses, and amphibolites. The workings of the Bukov URL are situated on the level 12 of the Bukov-1 shaft, at the depth of about 600 m below the earth’s surface. The Bukov URL is still under construction and the research works by the consortium of several organizations – ÚJV Řež, a.s., Czech Geological Survey, Institute of Geonics of the CAS, v.v.i., and Arcadis CZ, a.s. - are carried out simultaneously. The research activities focus on a complex geological and geotechnical characterization of the rock mass of interest, which is vital for the realization of further research in situ. This paper briefly describes the technical solution of the Bukov URL and the process of its construction.
|
|
Komplexní geologická charakterizace prostorů PVP Bukov
Verner, K. ; Bukovská, Z. ; Souček, Kamil ; Vavro, Martin ; Staš, Lubomír ; Kaláb, Zdeněk ; Havlová, V. ; Kučera, P.
Zpráva shrnuje průběžné výsledky základního i aplikovaného výzkumu v souvislosti s řešením projektu „Komplexní charakterizace geologického prostředí podzemního výzkumného pracoviště (PVP) Bukov“ (PB-2014-ZL-U2301-004-BUKOV). V širší oblasti PVP Bukov byly identifikovány primární metamorfní foliace strmé orientace SZ-JV průběhu s doklady transpozice do subhorizontálních směrů. Zlomové a puklinové struktury s různou minerální výplní nabývají převážně strmé orientace v průběhu SZ–JV a SSV-JJZ. V nadložní části zájmové oblasti byla vytvořena základní geologická mapa v měřítku 1 : 4 500. Dále byla provedena podrobná petrografická a strukturní analýza vrtných jader vrtů S-1 až S-4 (o celkové délce 470 metrů). Na základě U/Pb datovaní bylo určeno stáří protolitu převažující migmatitizované amfibolické ruly na 500 až 600 Ma a následná regionální metamorfóza spojená s tavením a deformací v čase okolo 338 Ma. Na základě termodynamického modelování byly odhadnuty teplotně-tlakové podmínky regionální metamorfózy horninového komplexu na T: 692–727 °C a P: 5 kbar.
|