|
Pravidla příslušnosti atletek se zvýšenou hladinou testosteronu k ženské kategorii v kontextu práva EU
Trnovský, Jan ; Exner, Jan (vedoucí práce) ; Kunertová, Tereza (oponent)
Pravidla příslušnosti atletek se zvýšenou hladinou testosteronu k ženské kategorii v kontextu práva EU Abstrakt Světová atletika zavedla pravidla, podle kterých mohou atletky s určitými odlišnostmi pohlavního vývoje, kvůli nimž mají tyto atletky zvýšenou hladinu testosteronu, závodit na mezinárodních soutěží v některých atletických disciplínách v ženské kategorii pouze v případě, že je jejich hladina testosteronu v krvi nižší než 5 nanomolů na 1 litr krve. Základem této diplomové práce je hypotéza, že tato pravidla porušují právo EU, neboť nepřiměřeně zasahují do práv atletek se zvýšenou hladinou testosteronu, jež těmto atletkám vyplývají z práva EU. Cílem této práce je zjistit, zda je daná hypotéza správná, tedy zdali jsou pravidla Světové atletiky v souladu či rozporu s právem EU. Za účelem ověření této hypotézy je na pravidla Světové atletiky aplikován tříkrokový test, který při posuzování souladu sportovních pravidel s právem EU použil Soudní dvůr EU v rozsudku ve věci Meca-Medina a Majcen v. Komise z roku 2006. V prvním kroku práce dochází k závěru, že pravidla spadají do působnosti práva EU, a toto právo je tak na ně možné aplikovat. V druhém kroku analýzy práce dochází k závěru, že v důsledku těchto pravidel dochází k omezení práv atletek se zvýšenou hladinou testosteronu, jež těmto atletkám...
|
|
Princip aplikační přednosti v judikatuře španělského Ústavního a Nejvyššího soudu
Duchek, Otakar ; Exner, Jan (vedoucí práce) ; Vondráčková, Aneta (oponent)
Princip aplikační přednosti v judikatuře španělského Ústavního a Nejvyššího soudu Abstrakt Předmětem této práce je analýza postoje Nejvyššího soudu Španělského království a Ústavního soudu Španělského království k principu aplikační přednosti práva Evropské unie, jak byl tento princip prvně dovozen Soudním dvorem Evropské unie v rozsudku ve věci Costa v. Enel. Práce je logicky členěna nejprve na kapitolu, která se zabývá genezí a významem pojmu aplikační přednosti práva EU s ohledem na judikaturní praxi vrcholných soudů a právní teorie, následuje kapitola shrnující obecná východiska zastávaná ÚS ES ve vztahu Španělského království jako členského státu a Evropské unie. Další dvě kapitoly přinášejí analýzu dvou konkrétních soudních případů a vykreslují dopady aplikace principu aplikační přednosti na jednotlivce. Poslední kapitola a závěr nabízejí syntetizující pohled na popsané téma. Základním přínosem práce má být uvedení doktríny ÚS ES na výše nastíněné téma do českého prostředí, přičemž za její základní pilíř lze považovat explicitně dovozené rozlišování mezi nadřazeností (supremacía) Ústavy Španělského království a předností (primacía) práva Evropské unie, která je však podmíněna souladem se základními principy sociálního a demokratického právního státu zavedenými Ústavou Španělského království. Pozornost...
|
|
EU Competition Law analysis of football transfer fees
Subhan, Adam ; Exner, Jan (vedoucí práce) ; Vondráčková, Aneta (oponent)
Poplatky za přestupy fotbalových hráčů optikou soutěžního práva EU Abstrakt: V této diplomové práci posuzuji soulad jevu poplatků za přestupy fotbalových hráčů se soutěžním právem EU. Docházím k závěru, že systém fotbalových přestupů ve své současné podobě porušuje právo EU, a jako takový je zakázaným rozhodnutím sdružení podniků ve smyslu článku 101 Smlouvy o fungování Evropské Unie. Důvodem je, že systém představuje omezení přístupu na trh s hráči. Důsledkem je stav, ve kterém si kluby bez dostatečného finančního zázemí nemohou dovolit kvalitní hráče, kteří jsou předpokladem pro skutečnou konkurenceschopnost klubů jako soutěžitelů. Toto omezení není ospravedlnitelné testem souladu sportovních pravidel s právem EU z rozsudku Soudního dvora Meca-Medina, jelikož pravidla nedosahují cílů, které sledují. Systém není inherentní pro zlepšení soutěžní rovnováhy. Pro podporu rozvoje mládeže systém je inherentní existence určitých poplatků. Současná podoba systému poplatků za přestupy hráčů však překračuje meze toho, co je nezbytné, a je tedy disproporčním omezením. Systém zároveň nesplňuje podmínky pro udělení výjimky na základě článku 101 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské Unie. Dopady systému poplatků za přestupy hráčů však nemohou být posuzovány samostatně. Měly by být posuzovány v kontextu s ostatními prvky...
|
|
Application of EU Law in International Sports Arbitration
Paterová, Karolína ; Exner, Jan (vedoucí práce) ; Vondráčková, Aneta (oponent)
Application of EU Law in International Sports Arbitration Karolína Paterová Abstrakt Cílem této práce je vystihnout a analyzovat možnosti pro individuální sportovce, jak hájit svá práva prostřednictvím evropského práva. Vychází se z premisy, že uzavřený systém sportovních organizací, po němž případně následuje proces před Mezinárodním soudem pro sportovní arbitráž (dále jen "CAS") s možností odvolat se k Federálnímu tribunálu ve Švýcarsku není vždy dostatečný k ochraně práv individuálních sportovců. Autorka této diplomové práce nejprve tvrdí, že pokud je vydáno rozhodnutí v rámci mezinárodní sportovní arbitráže (rozhodnutí sportovní organizace a následně CAS), sportovec by měl mít možnost nápravy pomocí evropského práva. Dále pak jsou uvedeny dvě možnosti, jak může dotyčný postupovat. Autorka analyzuje každou z nich, zejména s odkazem na relevantní judikaturu Soudního dvora EU. Autorka také uvádí svůj osobní názor na oba postupy a též na přístup sportovních organizací a Komise k této problematice. Struktura této diplomové práce je následující. Nejprve se zabývá řízením v rámci mezinárodní sportovní arbitráže - což znamená řízení před konkrétní sportovní organizací, po němž následuje odvolací řízení před CAS. Poté se diplomová práce zabývá vztahem mezi lex sportiva a evropským právem tím, že sleduje vývoj...
|
|
The role of the right of access to personal data within data protection law
Semanová, Simona ; Exner, Jan (vedoucí práce) ; Kunertová, Tereza (oponent)
V současnosti je společnost, ve které žijeme výrazně ovlivněna technologickými transformacemi, digitalizací, dohledem a globálním tokem osobních údajů. Je proto nevyhnutné, aby jednotlivci měli zabezpečenou tomu odpovídající ochranu jejich osobních údajů. Taková ochrana je účinnější, pokud subjekty údajů znají svá práva, která jsou jim v rámci práva na ochranu osobních údajů přiznána a pokud jsou schopny tyto práva účinně uplatňovat. Za tímto účelem musí být subjekty údajů informovány o zpracování jejich osobních údajů, a o všech skutečnostech s tím souvisejících. Toto zajištuje zejména právo být informován a právo na přístup k osobním údajům. Tato diplomová práce se zabývá právem na přístup k osobním údajům a pokládá si otázku, do jaké míry je toto právo schopno ovlivnit účinnost ochrany osobních údajů. Za účelem odpovědi na tuto otázku se autorka nejprve věnuje právu na ochranu osobních údajů obecně, aby vysvětlila jeho základní pojmy, které jsou nutné k uchopení cíle této práce. Poté se autorka věnuje obecným aspektům práv subjektů údajů jako takových a zásadám, kterých je v rámci ochrany osobních údajů nutno dodržovat. Dále je analyzováno právo být informován, které s právem na přístup k osobním údajům neodmyslitelně souvisí. Nakonec autorka dospívá k závěru o úloze práva na přístup k osobním...
|
|
Protection of Personal Data in Healthcare and New Technologies
Steindler, Daniel ; Exner, Jan (vedoucí práce) ; Kunertová, Tereza (oponent)
Ochrana osobních údajů ve zdravotnictví a nové technologie, (Abstrakt) Abstrakt: Technologický vývoj postupuje vpřed nesrovnatelně rychleji, než jak s ním právní vývoj dokáže držet krok. Vidět je to velice intenzivně ve zdravotnictví, které se dotýká nejdůležitějších oblastí života nás všech, a ve kterém se také díky tomu setkáme s velice citlivými a důležitými údaji. Vzhledem k tomuto rychlému procesu změny dochází v některých oblastech k nedostatečnému zabezpečení lidských práv. Je tedy potřeba neustále kontrolovat, zda je současný právní rámec dostatečně široký, aby dokázal náležitě pokrýt také nové technologie a zabezpečit tak lidi, kteří tyto technologie využívají. "Teoreticky principiální" hledisko, které GDPR akceptovalo, se ukazuje jako nedostatečné, když se dostaneme do střetu mezi legislativou na ochranu osobních údajů a soukromým sektorem, který je nejčastěji reprezentován velkými technologickými společnostmi s velkým podílem a vlivem na trhu zpracování osobních údajů. Legislativa založená na systému společně definovaných principů, hodnot a pojmů, která byla a stále je efektivně využívána ve většině našeho současného právního systému, se nemůže měřit s technologickým pokrokem spojeným s analytikou velkých dat. Moderní technologie dokáže odvodit libovolný počet přesných osobních údajů o fyzickém...
|
|
Náhrada plánované přeshraniční péče v Evropské unii a České republice
Pospíšilová, Alžběta ; Exner, Jan (vedoucí práce) ; Svobodová, Magdaléna (oponent)
Náhrada plánované přeshraniční péče v Evropské unii a České republice Ačkoliv právo na náhradu plánované přeshraniční péče poskytované na území jiných členských států náleží evropským pojištěncům již po mnoho let, četnost jeho uplatňování v praxi je stále nízká. Jednou z překážek volného pohybu pojištěnců může být i dualismus unijních aktů, který představují nároky věcných dávek v nemoci dle Koordinačních nařízení a práva pojištěných osob dle Směrnice o uplatňování práv pacientů. Úprava unijních aktů se liší v několika aspektech, včetně územní působnosti, způsobu výpočtu výše hrazených nákladů či procesu uplatnění nároku pojištěnce. Prvním cílem práce je objasnění vzniku současné právní dvojkolejnosti. Za tímto účelem první kapitola představuje příslušné politickoprávní souvislosti a druhá kapitola se následně zabývá samotným vývojem unijní úpravy náhrady plánované přeshraniční péče. Jako primární příčina současného dualismu se jeví doposud neřešená otázka charakteru plánované přeshraniční péče na úrovni primárního práva. Směrnice o uplatňování práv pacientů navazuje na Soudní dvůr Evropské unie, jenž opakovaně přiznal právo na náhradu plánované přeshraniční péče v případech, které nepokrývají Koordinační nařízení. Zakotvení judikatury do formy právního předpisu mělo přispět k vyšší právní jistotě...
|
|
The European Commission's in the process of creating and implementing the European Green Deal
Vaculík, Daniel ; Kunertová, Tereza (vedoucí práce) ; Exner, Jan (oponent)
Role Evropské Komise při vytváření a provádění Evropské Zelené Dohody Tato práce se věnuje problematice Evropské zelené dohody z pohledu Evropské komise. Evropská zelená dohoda je iniciativou Evropské komise, která si bere za cíl dostát mezinárodním závazkům vyplývajícím z Pařížské dohody. Evropská zelená dohoda je velice komplexní iniciativa, která se skládá z mnoha dílčích návrhů. Za účelem podání komplexního pohledu na Evropskou komisi a její roli při implementaci Evropské zelené dohody, je tato práce rozdělena do tři hlavních kapitol. První kapitola se zaměřuje na Evropskou komisi jako supranacionální instituci EU a pojednává především o historickém vývoji institucionálního rámce EU s tím, že klade důraz na způsob, jakým se vytvářely pravomoci Evropské komise. Pro lepší přehlednost je tato kapitola uspořádána chronologicky s tím, že hlavními pododdíly jsou především smlouvy primárního práva a jednotlivé Komise, které hrály důležitou roli v procesu evropské integrace. V závěru první kapitoly je část, která pojednává o vývoji práva na ochranu životního prostředí, jak na mezinárodní, tak na evropské úrovní. Druhá kapitola začíná pojednáním o struktuře a pravomocích Evropské komise po účinnosti Lisabonské smlouvy. Nedílnou součástí analýzy pravomocí Evropské komise je i část, která přibližuje...
|
|
Evropská regulace pojišťovnictví
Bodiš, Michal ; Kunertová, Tereza (vedoucí práce) ; Exner, Jan (oponent)
Tématem této práce je ochrana spotřebitele v evropské regulaci pojišťovnictví. Blíže zkoumá zejména dohled nad produktem a jeho řízení. První část se věnuje definici pojmu spotřebitel, protože se jedná o klíčový pojem této práce. Také obsahuje definici ochrany spotřebitele. Druhá část práce se zabývá historickým vývojem ochrany spotřebitele v Evropské unii. Pozornost je věnována zejména posunu od praktické neexistence až po zařazení ochrany spotřebitele do Charty základních práv Evropské unie. Dále zkoumá současnou politiku ochrany spotřebitele. Na ni navazuje vývojem regulace pojišťovnictví v evropských předpisech. Zde je ukázán postupný trend sbližování a vytváření skutečného vnitřního trhu, který neklade zbytečné překážky jeho soutěžitelům. Na tuto část dále navazuje rozborem důsledků finanční krize 2008 pro pojišťovnický sektor z pohledu institucionálního zajištění dohledu nad sektorem. Tato část je zakončena rozborem směrnice Solvency II a jejího vlivu na ochranu spotřebitelů. Práce se dále soustředí na ochranu spotřebitelů při distribuci pojištění. Porovnává dvě poslední směrnice, které tuto oblast pokrývaly. Zdůrazněny jsou novinky, které přinesla směrnice o distribuci pojištění. Ta položila základ i dohledu nad produktem a jeho řízení. Tomuto institutu se věnuje závěrečná část práce....
|
|
Application of the EU Charter of Fundamental Rights: Article 47 in the Context of Judicial Reform in Poland
Nedělníková, Tereza ; Svobodová, Magdaléna (vedoucí práce) ; Exner, Jan (oponent)
(ČJ) Po polských parlamentních volbách roku 2015, začala vítězná strana prosazovat řadu reforem soudního systému, které se ale ve své kombinaci ukázaly být problematické, a to zejména z hlediska zajištění nezávislosti vnitrostátních soudů. Ve vztahu k jednotlivcům tím došlo mimo jiné k ohrožení práva na účinnou právní ochranu a spravedlivý proces dle článku 47 Listiny základních práv EU (dále jen "Listina EU"). Úvod této diplomové práce stručně shrnuje, jakým vývojem evropské společenství prošlo ve vztahu k ochraně základních lidských práv, zaměřujíc se na zásadu efektivní právní ochrany, která byla kodifikována ve zmíněném článku 47. Poté následuje vymezení použitelnosti Listiny EU, jež je zásadní pro analýzu hlavních cílů práce. Prvním z těchto cílů je snaha zmapovat přeměnu přístupu Soudního Dvora k problematice vnitrostátních pravidel upravujících organizaci soudního systému. V této souvislosti text také představuje polské reformy a popisuje jejich zhodnocení Soudním Dvorem. Druhým cílem je pak analýza role, která byla v tomto vývoji udělena článku 47 Listiny EU, a to zejména do jaké míry, či vůbec, se jeho aplikace důsledkem rozšíření pravomocí soudu změnila. Na to navazuje polemika nad dalšími možnými následky nového směřování judikatury Soudního Dvora pro práva v tomto článku zakotvená....
|