|
Non - covalent interactions in fundamental biological processes
Klusák, Vojtěch ; Rulíšek, Lubomír (vedoucí práce) ; Burda, Jaroslav (oponent) ; Šponer, Jiří (oponent)
Charles University in Prague Faculty of Science Department of Physical and Macromolecular Chemistry Non-covalent interactions in fundamental biological processes Doctoral Thesis Abstract Mgr. Vojtěch Klusák Supervisor: Mgr. Lubomír Rulíšek, CSc. Institute of Organic Chemistry and Biochemistry AS CR Center for Biomolecules and Complex Molecular Systems Praha 2010 10 Úvod Klíčem k pochopení vlastností a chování biomolekul je porozumění jejich vzájemným interakcím, ať už jde o interakce mezi nimi jako celky či mezi jejich jednotlivými částmi, (např. funkčními skupinami) .Snaha o pochopení vztahu mezi strukturou a funkcí na úrovni atomů či elektronů nás často dovádí za hranice možností či rozlišení experimentálních metod. Moderní nástroje výpočetní chemie nám však často s dostatečnou mírou přesnosti a spolehlivosti umožňují popsat tyto detaily studovaných procesů a doplnit tak naše znalosti a přiřadit k měřitelným veličinám určité strukturní vlastnosti. Za normálních podmínek, za kterých se biomolekuly při buněčných procesech přeskupují a seskupují (například při sbalování proteinů, formování a přeskupování membrán, při buněčné signalizaci) nedochází ke vzniku a zániku kovalentních vazeb. Takovéto procesy jsou z velké míry řízeny nekovalentními interakcemi. Tyto interakce jsou sice poměrně slabé, jejich celkový...
|
|
Side-chain Side-chain Interactions in Proteins
Berka, Karel ; Hobza, Pavel (vedoucí práce) ; Rulíšek, Lubomír (oponent) ; Otyepka, Michal (oponent)
Universita Karlova v Praze Přírodovědecká fakulta Katedra fyzikální a makromolekulární chemie Interakce mezi vedlejšími řetězci aminokyselin v proteinech Souhrn disertační práce RNDr. Karel Berka Školitelé: Prof. Ing. Pavel Hobza, DrSc., FRSC RNDr. Jiří Vondrášek, CSc. Ústav organické chemie a biochemie AV ČR Centrum biomolekul a komplexních molekulárních systémů Praha 2009 7 Úvod Proteiny jsou univerzální a nejpoužívanější buněčné nástroje. Ve schopnosti katalyzovat chemické reakce se jim v přírodě nic nevyrovná. Mají významnou funkci v metabolismu, v buněčné signalizaci, podílí se na procesu ukládání genetické informace a tvoří i mechanickou oporu buňky. Ohromné množství funkcí proteinů s sebou nese i ohromné množství jejich tvarů a struktur. Přesto je každý protein sestaven z jednoduchých stavebních prvků - aminokyselin. Každá z nich má mnoho možností, jak interagovat se svými sousedy. Proměnlivost struktury proteinů pak jedině závisí na sekvenci řazení aminokyselin. Charakter a relativní síla jednotlivých interakcí mezi aminokyselinami se experimentálně stanovuje obtížně, protože je těchto interakcí v každém proteinu příliš mnoho. Na druhou stranu jsou metody teoretické chemie na takovýto úkol dobře přizpůsobeny a mohou vnést alespoň trochu světla do informací o struktuře, stabilitě a původu těchto...
|
|
Computer modeling of the catalytic activity of coupled binuclear copper enzymes
Eminger, Petr ; Rulíšek, Lubomír (vedoucí práce) ; Srnec, Martin (oponent)
Enzymy s dvěma "spřaženými" měďnatými ionty v aktivním místě (coupled binuclear copper enzymes, CBC) jsou důležitou skupinou redoxně aktivních metaloenzymů. Katalyzují různé chemické přeměny, typicky oxidační reakce. Pomocí hybridních kvantových a molekulově mechanických výpočtů (QM/MM) jsme výpočetně charakterizovali počáteční kroky v reakčním mechanismu dvou CBC enzymů: katecholoxidáz a o-aminofenoloxidáz. Katecholoxidázy byly reprezentovány polyfenoloxidázou 6 (PPO6) a katecholoxidázou z Ipomoea batatas (IBCO), o-aminofenoloxidázy pak zastupoval protein NspF, pojmenovaný podle svého genového kódu. Porovnáním vypočtených údajů s předchozími prácemi zabývajícími se tyrosinázou (Ty) jsme se pokusili odpovědět na otázku, proč NspF a Ty hydroxylují fenoly, zatímco katecholoxidázy nikoli. Naše předběžné výsledky ukazují, že existuje významný rozdíl v energii tranzitního stavu určujícího rychlost reakce, který odpovídá radikálové reakci aktivovaného kyslíkového (oxylového) radikálu spolu s vazbou fenolu na jeden z iontů mědi v aktivním místě. Vypočtená energie tohoto (v pořadí druhého) tranzitního stavu je nižší pro NspF než pro PPO6 a IBCO. Naše práce tak může pomoci pochopit chemoselektivitu CBC enzymů, identifikovat aminokyselinové zbytky ze vzdálenější druhé koordinační sféry, které jsou zodpovědné za...
|
|
Metal-Ion Selectivity from Quantum-Chemical Perspective
Gutten, Ondrej ; Rulíšek, Lubomír (vedoucí práce) ; Dudev, Todor (oponent) ; Baldauf, Carsten (oponent)
(CZ) Ionty kovů jsou lákavým nástrojem pro organismy díky rozmanitosti funkcí, které mohou nabídnout, pokud jsou správně rozlišeny. Analýza selektivity pro ionty kovů je z výpočetního hlediska náročná, hlavně kvůli složitosti elek- tronické struktury a solvatačních efektů. Práce představuje protokol založený na teorii hustotního funkcionálu pro předpověď selektivity pro systémy vážoucí ionty kovů. Nejdůležitější částí práce je diskuse o velikostech a zdrojích chyb, a to jak pro komplexy iontů kovů, tak pro malé peptidy. Práce je postavena na čtyřech původných článcích. Obsahuje testování proti ref- erenčním výpočetním a experimentálním datům, případovou studii ověřující protokol pro získání energetických a strukturálních poznatků a pokouší se aplikovat protokol na peptidové systémy. iii
|
| |
| |
|
Catalytic and Electronic Properties of Redox-Active Metalloenzymes and Transition-Metal Complexes: Insights from the Computational Chemistry.
Srnec, Martin ; Rulíšek, Lubomír (vedoucí práce) ; Himo, Fahmi (oponent) ; Papai, Imre (oponent)
Universita Karlova v Praze Přírodovědecká fakulta Obor modelování chemických vlastností bio- a nanostrutkur Katalytické a elektronové vlastnosti "redox-aktivních" metaloenzymů a komplexů přechodných kovů z pohledu výpočetní chemie Autoreferát k disertační práci RNDr. Martin Srnec Školitel: Mgr. Lubomír Rulíšek, CSc. Ústav organické chemie a biochemie AV ČR Centrum biomolekul a komplexních molekulárních systémů Praha 2010 Úvod Kovy a jejich ionty hrají v biochemických procesech významnou úlohu. Jejich přítomnost bývá nepostradatelná například při sbalování (folding) bílkovin a stabilizaci jejich struktur. Bývají běžně hnací silou enzymové aktivity, přeměny energie, či buněčných signálů. Ještě před několika desítkami let byly metaloenzymy považovány za nevýznamnou podskupinu bílkovin. Dnes se však odhaduje, že alespoň jedna třetina všech enzymů obsahuje jeden či více kovových iontů, které jsou pro funkčnost enzymu zásadní. Metaloenzymy obvykle katalyzují energeticky náročné chemické reakce jako například hydroxylaci metanu, rozklad molekulového vodíku na protony a elektrony, štěpení vazby molekulového dusíku a kyslíku atp. Dále se účastní redoxních reakcí, přenosu elektronů či spinově zakázaných reakcí, u nichž jsou nezbytné relativistické efekty, zesílené právě přítomností kovu. Biochemická úloha mnoha...
|
|
Studium konformačního chování krátkých peptidových fragmentů metodami kvantové chemie
Kalvoda, Tadeáš ; Rulíšek, Lubomír (vedoucí práce) ; Vondrášek, Jiří (oponent)
Do jaké míry konformační preference ukrytá v základních stavebních blocích proteinů určuje jejich trojrozměrnou strukturu? Rozsáhlé kvantové-chemické výpočty spojené s moderními solvatačními metodami představují jedinečnou sadu nástrojů k objasnění klíčových faktorů biomolekulární struktury ab initio. Na modelových systémech představujících krátké peptidové fragmenty byl provedeno úplné konformační vzorkování (sampling). Získané výsledky ukazují, jak tyto konformační preference mohou spoluurčovat tvorbu prostorové struktury proteinů. Zároveň poskytují nesmírně cenná data pro nalezení optimálního algoritmu, který účinně dosáhne pokrytí (ideálně všech) nízkoenergetických konformerů delších a delších peptidových fragmentů. Klíčová slova: Konformační prostor, struktura proteinů, peptidy, solvatační metody, Ramachandranův diagram, DFT-D3 metody
|
|
Selective Activation of C-H Bonds from Theoretical Perspective
Bím, Daniel ; Rulíšek, Lubomír (vedoucí práce) ; Harvey, Jeremy (oponent) ; Pantazis, Dimitrios A. (oponent)
Přenos atomu vodíku je klíčovým krokem v celé řadě chemických a biologických procesů a modus operandi mnoha metaloenzymů. Přestože celá řada faktorů řídících reaktivitu a selektivitu těchto reakcí již byla objasněna v minulém století, nové experimentální a teoretické poznatky dokazují, že naše porozumění není úplné. V důsledku toho jsou stále omezené také metody pro přímou funkcionalizaci neaktivovaných vazeb C-H syntetickými katalyzátory. V disertaci je reakce přenosu atomu vodíku analyzována a detailně studována ve spojitosti s fyzikálně-chemickými vlastnostmi (konstantami kyselosti a redukčními potenciály) příslušných reagentů. Nejprve je představena metodologie pro kvantově chemické výpočty redukčních potenciálů komplexů železa, jejíž platnost je úspěšně ověřena na velké sérii experimentálních dat, včetně biomimetických komplexů obsahujících reaktivní ferrylovou skupinu (FeIV O). Popis redukčních potenciálů vysoce nabitých systémů (kategorie, do které komplexy přechodných kovů mnohdy spadají) je často ztížen přesným popisem solvatační energie, a to především, jsou-li cílové experimentální redukční potenciály měřeny v polárních protických rozpouštědlech. Proto byla výše uvedená metodologie dále rozšířena o robustní teoretický protokol, který pro výpočet redukčního potenciálu nabitého systému využívá...
|
|
Metal-Ion Selectivity from Quantum-Chemical Perspective
Gutten, Ondrej ; Rulíšek, Lubomír (vedoucí práce) ; Dudev, Todor (oponent) ; Baldauf, Carsten (oponent)
(CZ) Ionty kovů jsou lákavým nástrojem pro organismy díky rozmanitosti funkcí, které mohou nabídnout, pokud jsou správně rozlišeny. Analýza selektivity pro ionty kovů je z výpočetního hlediska náročná, hlavně kvůli složitosti elek- tronické struktury a solvatačních efektů. Práce představuje protokol založený na teorii hustotního funkcionálu pro předpověď selektivity pro systémy vážoucí ionty kovů. Nejdůležitější částí práce je diskuse o velikostech a zdrojích chyb, a to jak pro komplexy iontů kovů, tak pro malé peptidy. Práce je postavena na čtyřech původných článcích. Obsahuje testování proti ref- erenčním výpočetním a experimentálním datům, případovou studii ověřující protokol pro získání energetických a strukturálních poznatků a pokouší se aplikovat protokol na peptidové systémy. iii
|