|
Analýza rozvodovosti na území ČR po roce 1989
ŠVARZBERGEROVÁ, Barbora
Diplomová práce se zabývá analýzou rozvodovosti na území ČR po roce 1989. První kapitola teoretické části je věnována vymezení základních pojmů. Rozvodem dochází k právnímu zrušení manželství za života manželů. Rozvodovost je sociálním jevem, odrážejícím stabilitu rodiny, dochází k přeměně tradičních vzorců chování, morálních kritérií a ekonomických motivací. V České Republice je rozvodovost od roku 1989 až do současnosti na vysoké úrovni. Druhá kapitola teoretické části je věnována zhodnocení vývoje rozvodovosti a současné situaci v naší zemi. Je rozdělena do tří podkapitol: Ovlivňující faktory rozvodovosti, příčiny rozvodovosti a rozvodovost v Evropě. Cílem diplomové práce je zhodnocením vývoje a příčin rozvodovosti české populace, zachycení specifik vývoje rozvodovosti v nových sociálně - ekonomických podmínkách po roce 1989. S ohledem na cíl diplomové práce jsem si stanovila tři hypotézy. Hypotéza 1: V porovnání s ostatními státy EU přetrvává v ČR po roce 1989 rozvodovost na vysoké úrovni. Hypotéza 2: V ČR se míra rozvodovosti liší v jednotlivých okresech. Nejvyšší je v okresech, procházejících restrukturalizací ekonomiky, s vysokou nezaměstnaností a sociálními problémy. Hypotéza 3: Míra rozvodovosti je vysoká ve velkých městech a naopak nízká v tradičních, převážně venkovských okresech se stabilním obyvatelstvem. V práci jsem prováděla kvantitativní výzkum, a to formou analýzy dat. Hlavním zdrojem dat byl Český statistický úřad a Eurostat. Analyzovala jsem a porovnávala data, vypovídající o rozvodovosti v ČR a státech EU za rok 2011 a vývoji rozvodovosti od roku 1989. Data byla analyzována korelační a prostorovou analýzou, k porovnání dat jsem využila Mann-Whitneyův a Kruskal-Wallisův test. Z výsledků vyplývá, že rozvodovost v České Republice se v porovnání s ostatními státy EU po roce 1989 drží na vysoké úrovni. Hrubá míra rozvodovosti se od roku 1989 pohybuje okolo hodnoty 3,0 rozvody na 1000 obyvatel, což představuje jednu z nejvyšších rozvodovostí mezi státy EU. Rozvodovost v ČR byla jednou z mála demografických procesů, které byly minimálně ovlivněny ekonomickou a společenskou transformací po roce 1989. Dle výsledků analýzy dat za rok 2011 jsem si ověřila, že rozvodovost v České Republice je územně diferenciována, liší se v jednotlivých okresech, ve městech a na venkově. Vysoká hrubá míra rozvodovosti je ve sledovaném roce v okresech, procházejících restrukturalizací ekonomiky. V důsledku toho je zde vysoká míra nezaměstnanosti a objevují se sociální problémy. Nejvyšší míra rozvodovosti v roce 2011 byla v okrese Česká Lípa. Naopak nejnižší hrubá míra rozvodovosti je ve sledovaném roce v málo osídlených okresech, se stabilním obyvatelstvem a vysokým podílem věřících lidí. V roce 2011 byla nejnižší hrubá míra rozvodovosti v okrese Jihlava. Statisticky nejvýznamnější vliv na míru rozvodovosti má ve sledovaném roce víra. V okresech s vyšším podílem věřících lidí je hrubá míra rozvodovosti nižší, než v okresech s nižším podílem věřících.
|
|
Reprodukční strategie českých rodin v letech 1948-1989
HRNEČKOVÁ, Michaela
Bakalářská práce se zabývá reprodukčními strategiemi českých rodin. Nejprve je v práci definován pojem rodina pohledem několika autorů. Následně jsou charakterizovány základní funkce rodiny. Práce řeší i hodnoty tradiční a moderní rodiny, její funkce a připomíná změny charakteru rodiny. Dále se zaobírá stručným shrnutím faktorů především biologickými, ekonomickými, psychologickými a sociálními jež ovlivňují reprodukční chování lidí. V další části práce dochází k vymezení reprodukčních strategií podle Pierre Bordieu. Navazující kapitola pojednává o rodině v dobách komunistického režimu. Poté práce seznamuje čtenáře s rodinnou politikou a opatřeními vydanými státem na podporu rodinného života (hmotné zabezpečení dětí, novomanželské půjčky, finanční úlevy pro rodiny s dětmi..). Pozornost je soustředěna především na popis vybraných finančních stimulů a zákonů vážících se k této problematice. Poslední část práce je věnována vlivu politiky na demografický vývoj a shrnutí sňatečnosti, porodnosti, rozvodovosti a potratovosti za sledované období.
|
|
Komparace manželství a nesezdaného soužití z historického a soudobého hlediska
DOLEŽALOVÁ, Monika
Bakalářská práce se zabývá komparací významu institutu manželství a nesezdaného soužití. Seznamuje čtenáře ve stručném přehledu s významem a formací manželství v průběhu dějin až do současnosti. Zjišťuje příčiny, které vedly v šedesátých letech minulého století k poklesu sňatečnosti a hojnému rozšíření nesezdaného soužití a srovnává rodinné chování v severozápadních státech Evropy a České republiky. Snaží se objasnit, proč se v ČR nesezdaná soužití těší oblibě až po roce 1989 a poukazuje na důvody, proč lidé v současné době volí v nemalé míře právě tuto formu soužití. Práce nabízí i krátký pohled na postoj katolické církve k manželství a nesezdaným soužitím.
|
|
Rozvodové spory o děti v kontextu genderového uspořádání v rodinách
KŘÍŽKOVÁ, Zlatuše
V teoretické části práce se budu věnovat vysvětlení základních pojmů - role ženy a muže v rodině, jejich funkcím při utváření genderové identity dětí, důsledkům rozvodových sporů po stránce ekonomické, společenské i psychické, vlivu genderu na svěření dětí do porozvodové péče. V empirické části budu provádět průzkum pomocí kvalitativní metodologie. Pro sběr dat použiji polostandarizovaný rozhovor. Jako další zdroj informací použiji metodu sekundární analýzu dat, budu čerpat z odborné literatury, platných zákonů, internetových portálů sdružení zabývající se rozvodovou problematikou, porozvodovou péčí o děti a problematikou gender. Budu pracovat s cílovou skupinou rozvedených rodičů, kteří v průběhu rozvodu procházeli spory o svěření dětí do péče jednoho z nich. Rozhovory budu provádět s respondenty, kteří žijí v menším městě o velikosti do 50 tisíc obyvatel. S přihlédnutím k tomu, že pokládané otázky budou osobního, citlivého charakteru, budu dotazované rodiče vybírat s ohledem na tyto skutečnosti. Výběr prvních respondentů bude záměrný, dále budu postupovat technikou "sněhové koule", v přirozeném prostředí respondentů, vše se zřetelem na zachování důvěrnosti. Výsledkem práce v rámci kvalitativního šetření je hloubkový popis zkoumaného tématu "Důsledky rozvodových sporů pro děti v kontextu genderového uspořádání v rodinách", případně stanovení hypotézy. Dílčím cílem bude zjistit, komu jsou častěji svěřovány děti do péče po rozvodu.
|
|
Demografické změny v ČR jako sociální riziko
KACZOR, Michal
Práce se zabývá demografickými změnami České republiky v souvislosti se sociálními riziky, jež vznikla v důsledku těchto demografických změn. Obsahuje definice základních demografických ukazatelů, tj. porodnosti, potratovosti, sňatečnosti, rozvodovosti, úmrtnosti a popisuje jejich vývoj, zejména v období po sametové revoluci(1989), kdy došlo k pádu totalitního režimu a výrazné individualizaci české společnosti. Práce také, na základě dat Českého statistického úřadu, představuje prognózy demografického vývoje České republiky až do roku 2100, jež interpretují pravděpodobné trendy budoucího populačního vývoje. Dále jsou nastíněna důležitá sociální rizika, vyplývající z vývoje demografických ukazatelů, včetně návrhů opatření, vedoucích k ovlivňování demografického vývoje České republiky žádoucím směrem.
|
|
Rodina ve 21. století v krajích a okresech ČR
Dobrá, Simona ; Kouřilová, Jana (vedoucí práce) ; Prudká, Šárka (oponent)
Diplomová práce je zaměřena na rodinu v České republice na počátku 21. století. Základním cílem je analyzovat významné rozdíly pro-rodinného chování (ve smyslu tradiční rodiny) na základě vybraných demografických ukazatelů v krajích a okresech ČR. Teoretická část se zabývá základními pojmy související s rodinou, jejími funkcemi a proměnami rodiny. Česká rodina je zkoumána zejména na základě vybraných statistických dat publikovaných Českým statistickým úřadem. Pro zjištění regionálních disparit v přístupu k pojetí rodiny na úrovni okresů je sestaven syntetický ukazatel T. V závěrečné části jsou analyzovány na úrovni okresů ekonomické a sociální podmínky (nezaměstnanost, vzdělání apod.), které mohou ovlivňovat přístup obyvatel k rodině.
|
|
Česká rodina na počátku 21. století
Moravuszová, Klára ; Kadeřábková, Jaroslava (vedoucí práce) ; Kouřilová, Jana (oponent)
Bakalářská práce je zaměřena na současný trend vývoje české rodiny. Hlavním cílem je identifikovat změny a tendence rodinného života. Zda problémy, kterým čelí dnešní rodiny, jsou trvalé nebo jsou pouze důsledkem globálních, ekonomických i sociálních problémů. Na základě teoretických podkladů jsou charakterizovány změny rodiny v souvislosti s historickým vývojem a pro bližší pochopení jsou vymezeny důležité pojmy, se kterými se pracuje. Pozornost je věnována také problematice genderu, zejména rolím muže a ženy a jejich postavení v rámci rodiny. Na základě statistických dat je sledován vývoj rodiny a rodinného života v jednotlivých regionech České republiky. Jejich komparací a postihnutím trendu vývoje na přelomu nového tisíciletí zachycuje bakalářská práce specifika dynamiky napříč celým územím.
|
|
Demografický vývoj české populace
ŠÍMA, Tomáš
Tématem mé diplomové práce je demografický vývoj české populace v období 1995 - 2011. Zjednodušeně řečeno je demografie věda, která analyzuje reprodukci lidské populace a naznačuje, jak se populace bude v budoucnosti vyvíjet. V teoretické části mé práce se budu věnovat literárnímu přehledu zvoleného tématu. Tuto teoretickou část jsem rozdělil do 3 sekcí. Budu definovat demografii jako vědu, demografický vývoj ČR a geografické informační systémy. V aplikační části mé práce budu již demografický vývoj hodnotit prakticky. Demografický vývoj budu analyzovat na úrovni obcí s rozšířenou působností (ORP). Základem pro tvorbu demografického vývoje bude zpracovat kvalitní databázi jednotlivých ORP, kde budou zahrnuty základní ukazatele demografického vývoje, což je úmrtnost, porodnost, potratovost, sňatečnost, rozvodovost a migrace.
|
|
Reprodukční strategie rodin v ČR
FÁBEROVÁ, Veronika
Bakalářská práce pojednává o reprodukčních strategiích a rodinném chování jedinců v České republice. Poukazuje na změny charakteru, funkcí a hodnot rodiny v jejím vývoji (zejména charakteristika rodiny tradiční a moderní). Práce popisuje současné změny společnosti po roce 1989 včetně faktorů, které současné reprodukční chování mladých lidí ovlivňují. Významné aspekty charakterizující současnou českou rodinu jsou vzrůstající počet nesezdaných soužití, zvyšování počtu nemanželských dětí, vrůst autonomie a individuality, odsouvání do pozdějšího věku jak vstup do manželství tak narození prvního dítěte, vysoká rozvodovost a nové alternativní formy rodinného soužití. V práci jsou dány tyto ukazatele proměny rodinného chování v České republice do kontextu historického a evropského.
|
|
Analýza sňatečnosti a rozvodovosti v ČR a vybraných zemích EU
Plocová, Michaela ; Arltová, Markéta (vedoucí práce) ; Langhamrová, Jitka (oponent)
Tato práce se zabývá demografickými procesy sňatečnosti a rozvodovosti. Cílem této práce je komplexně zhodnotit sňatečnost a rozvodovost v České republice z hlediska minulého, současného a budoucího vývoje a srovnání úrovní a vývoje sledovaných procesů v České republice a ve vybraných zemích EU. Zhodnocení minulého a současného vývoje je provedeno pomocí vybraných ukazatelů sňatečnosti a rozvodovosti. Předpověď budoucího vývoje je provedena na základě Boxovy-Jenkinsovy metodologie. V poslední kapitole práce je provedeno srovnání procesů sňatečnosti a rozvodovosti České republiky s vybranými zeměmi Evropské unie -- Itálií, Nizozemskem, Slovenskou republikou, Španělskem a Švédskem.
|