|
Postava otce ve výtvarném projevu dětí mladšího školního věku
DUŠKOVÁ, Jana
Tato práce se zabývá postavou otce ve výtvarném projevu dětí mladšího školního věku. Teoretická část se zabývá vývojem dítěte mladšího školního věku s důrazem na socializaci, kresebným vývojem, významností postavy otce pro vývoj dítěte a výzkumnými metodami použitými v praktické části. Praktická část zkoumá způsob znázornění otce a jeho vztahu k dítěti ve výtvarné produkci dvaceti žáků prostřednictvím interpretace kreseb na témata spojená s touto problematikou.
|
|
Výchovné hodnoty v současné české rodině z pohledu otců do 40 let
FUČÍKOVÁ, Kateřina
Postavení otce v rodině je dnes velice diskutované téma. Otcové dnes už nejsou považováni za živitele rodiny, ale jejich postavení v ní je mnohem důležitější. Podílejí se na výchově dětí, pečují o ně stejně jako matky, někteří jsou dokonce na rodičovské dovolené, což by v minulosti, jak víme z odborných zdrojů, dříve nepřicházelo v úvahu. Cílem této bakalářské práce bylo zjistit pohled otců na současnou českou rodinu a hodnoty v ní a odpovědět na následující otázky: zda - li je způsob výchovy respondentů ovlivněn přístupem jejich rodičů v období jejich dětství,jak vnímají respondenti současnou českou rodinu a výchovné hodnoty v ní, jaké hodnoty respondenti preferují pří výchově vlastních dětí, jaké postavení mají respondenti ve své rodině. Pro empirickou část bakalářské práce byl zvolen kvalitativní výzkum uskutečněný prostřednictvím metody polostrukturovaného rozhovoru, který byl proveden technikou dotazování. Výzkumný soubor, který byl vybrán pomocí metody sněhové koule, tvořilo 19 otců mladších 40 let, žijících ve městě Benešov či jeho okolí. Výsledky práce ukázaly, že většina otců pod 40 let si připadá ovlivněna výchovou, která probíhala v jejich původní rodině. Jejich pohled na současnou českou rodinu je ve většině případů velice skeptický a valná většina otců pod 40 let považuje za nejvyšší uznávanou výchovu hodnotu dnešní rodinu hodnotu materiální. Výzkum týkající se výchovných hodnot otců pod 40 let v jejich rodině ukázal, že největší důraz je otci kladen na výchovu k pracovitosti a odpovědnosti. Většinu otců lze označit za otce aktivní, kteří se podílejí na výchově svých dětí ve všech možných ohledech.
|
|
Význam otce při výchově dítěte předškolního věku
NOVÁKOVÁ, Hana
Ve své bakalářské práci se zabývám problematikou významu otce při výchově dítěte předškolního věku. Teoretická část je především zaměřena na dětské psychické potřeby a na roli otce v jejich naplňování. Pokouším se analyzovat postavení otce při výchově předškolních dětí v historii a upozorňuji na proměny jeho postavení v rodině v současné společnosti. V praktické části se zabývám názory a pohledy součastného českého otce a porovnávám jej s názory a pohledy členů církevní komunity v České republice a církevní komunity v USA. Zároveň se pokouším porovnat otce dvou generací.
|
|
Vnímání seniorů generací ve věku od 15 do 50 let
ABRMANOVÁ, Adéla
Zpracovala jsem diplomovou práci ?Vnímání seniorů generaci ve věku od 15 do 50 let.? Nyní bych Vám ji ve stručnosti představila. Téma je podle mě velmi aktuální a týká se celé naší společnosti. S postupujícím stárnutím populace a finanční situací státu bude stále aktuálnější. V současnosti se hodně mluví o názoru mladých lidí, kteří vidí v seniorech pouze zátěž pro ekonomiku státu a pro společnost. Mladí lidé si myslí, že senioři žijí na jejich úkor. Práce je členěna na dvě části, teoretickou a praktickou. V teoretické části popisuji v jednotlivých kapitolách současnou situaci a základní pojmy týkající se problematiky. Vysvětluji, kdo je senior, jaké postavení měl ve společnosti a v rodině v historii a jaké má dnes. Zabývám se problematikou stárnutí a změnami chování člověka po odchodu do důchodu. Popisuji, co všechno může ovlivňovat vnímání seniorů společností. Zabývám se mezigeneračním sporem a solidaritou mezi jednotlivými generacemi. V praktické části jsem provedla dotazníkový výzkum u generace 15-50 let, jehož cílem bylo zjistit názory mladých lidí na seniory. Výsledky dotazníkového výzkumu jsem vyhodnotila, zpracovala a zapsala do praktické části práce. Své výsledky jsem porovnala a diskutovala s jinými autory. Zvolila jsem dva cíle práce. Hlavním cílem mé práce bylo nastudovat a přehledně zpracovat danou problematiku. Druhým cíle bylo zjistit pomocí dotazníkového šetření reálné vztahy mezi mladšími generacemi a seniory, zmapovat názory a postoje mladších generace k seniorům a ke stáří obecně a tyto výsledky zpracovat, aby byly přístupné a přehledné i pro širokou veřejnost. Práce by mohla sloužit jako odborná literatura, je zde uceleně zpracována problematika vztahů mladé a staré generace a stáří. Tato práce by mohla mít přínos pro celou společnost. Měli by si ji přečíst všichni členové ve společnosti, mohou zde získat mnoho nových informací a zajímavých názorů, na základě toho by mohli změnit své názory a pohled na generaci seniorů. Práce by tak mohla přispět k podpoře mezigenerační solidarity, která se podle mého názoru ve společnosti nachází, ale postupně se začíná vytrácet.
|
|
Mužská role a její vývoj ve společnosti
VLÁČILOVÁ, Hana
Bakalářská práce pojednává o mužské roli a jejím vývoji ve společnosti, přičemž toto téma je v současné době často diskutované. Z tohoto důvodu hlavní cílem práce je poukázat na vývoj mužské role v minulosti a jeho vliv na současný stav mužství v partnerských vztazích a rodině. Dílčím cílem práce je porovnat mužské role v partnerství a rodině s generačním odstupem. Teoretická část této práce pojednává o mužské roli v současnosti, konkrétněji o krizi mužství a tlaku společnosti na muže, jsou zde vymezeny pojmy jako sexuální identita, rodová identita a podstatná část je věnována předávání mužství ve výchově, vztahu otce a syna a krizi otcovství. Neméně podstatná je část zaměřená na mužskou roli partnera - manžela. Teoretická část je zakončena kapitolou, jež krátce představuje mužská hnutí v ČR. Informace potřebné ke zpracování empirické části byly získány metodou kvalitativního výzkumu, technikou polořízeného rozhovoru s muži, kteří byli dle věku rozděleni do dvou skupin, a tím bylo umožněno porovnání názorů dvou generací. Tématem výzkumu bylo porovnání názorů respondentů na vývoj mužské role, na změny mužské role v partnerských vztazích a v rodině a dále pak vliv absence otců na formování mužské role. Výsledky práce poukazují na podobnost i rozdílnost názorů dvou věkových skupin mužů na výše uvedená témata. Tato srovnání nabízí několik podnětů k zamyšlení a nastiňují možná vysvětlení problematiky týkající se krizí mužských rolí. Výsledky práce mohou být cenným zdrojem informací pro všechny muže, kteří hledají svou mužskou identitu a ve svém životě se potkali s problémy ve svém partnerském či rodinném životě. Dále tato práce může posloužit ženám, které mají zájem lépe porozumět mužům. Kromě toho by mohla být přínosem při výuce gender problematiky či sociologie rodiny.
|
|
Porod z pohledu rodičky
KUBÁTOVÁ, Petra
V současné době je velký důraz kladen na to, aby byla respektována individuální přání rodičky a jejího partnera, a aby těhotné ženy přiváděly své děti na svět v klidném a přátelském prostředí. Snahou tohoto je, aby ženy vnímaly porod jako významnou životní událost a ne pouze jako nepříjemné, bolestivé chvíle. Z odborného pohledu spočívá alternativní porodnictví v tom, že je snaha vycházet přáním rodiček vstříc, přičemž ale nesmí dojít k ohrožení bezpečnosti rodičky či plodu. V teoretické části jsou shrnuty možnosti alternativních způsobů porodu, se zaměřením na porody mimo nemocniční zařízení, ambulantní porody, vliv prostředí porodních sálu na rodičky během porodu, doprovodné osoby u porodu a především nefarmakologické způsoby tlumení porodních bolestí. Z farmakologických metod jsou v práci zmíněny pouze epidurální analgezie a spinální analgezie. Praktická část je zaměřena na vnímání prostředí rodičkami, spokojenost s personálem a přání rodiček. Ke zpracování dané problematiky a zjištění stanoveného cíle bylo zvoleno kvalitativní výzkumné šetření. Výzkumné šetření proběhlo formou nestandardizovaného rozhovoru s ženami po porodu, které rodily v kterékoliv nemocnici v kraji Vysočina. Cílem práce bylo zjistit potřeby žen, které povedou ke zkvalitnění ošetřovatelské péče při porodu. Cíl byl splněn. Na základě zvoleného cíle byly stanoveny 4 výzkumné otázky. První výzkumná otázka zní: Koho z personálu ženy preferují u porodu a co od něj očekávají? Výzkumná otázka dvě: Jak ženy vnímají prostředí během porodu? Třetí výzkumná otázka: Zvolily by ženy jiný druh vedení porodu na základě předchozích zkušeností? Poslední, čtvrtá výzkumná otázka zní: Co prvorodičky označují jako negativní faktor při svém porodu? Všechny výzkumné otázky byly zodpovězeny. Tato bakalářská práce může sloužit dalším ročníkům porodních asistentek či těhotným ženám, připravujícím se na porod jako zdroj informací. Využít ji mohou také porodní asistentky, které prostudováním práce získají přehled o tom, co od nich rodičky očekávají, jak vnímají prostředí a jaké alternativy oceňují.
|
|
Důvody seniorů ovlivňující jejich vstup do Domova pro seniory.
OUŘEDNÍKOVÁ, Zuzana
V dnešní době se setkáváme s problematikou, že naše společnost postupně stárne a tím pádem přibývá mnoho lidí důchodového věku. To přináší sebou mnoho úskalí, kdy jedním z nich je neschopnost se sám o sebe postarat ve své domácnosti. Před seniorem se naskytne situace, kdy se rozhodl odejít do domova pro seniory. V diplomové práci mě zajímalo, jaké důvody ho k tomuto rozhodnutí vedou. V teoretické části jsem se zaměřila na problematiku stáří a stárnutí, na změny ke kterým v tomto období dochází a na faktory, které mohou ovlivnit vstup seniorů do domova pro seniory. Metodika diplomové práce byla založena na strategii kvalitativního výzkumu. K získání potřebných informací do výzkumu byla použita metoda dotazování technikou polořízeného rozhovoru. Cílem práce bylo zjistit, jaké jsou důvody, které ovlivňují vstup seniorů do Domova pro seniory. Výzkum probíhal v Domově pro seniory v Humpolci. Výsledky diplomové práce mohou vést ke zvýšení informovanosti veřejnosti o této problematice.
|
|
Přítomnost otce u porodu-trend či svobodná volba z pohledu muže.
REJCHRTOVÁ, Alena
Tato práce je teoreticko {--} empirická a je zaměřena na prožívání přítomnosti otce u porodu. Teoretická část začíná historii přítomnosti muže u porodu. Dále je definováno početí a vývoj nového života, je popsána prenatální komunikace a péče otce s budoucí matkou. Následné kapitoly obecně charakterizují účast na předporodní přípravě a právní aspekty a důsledky otce u porodu. V další části je popsáno, jak se otec zapojuje do průběhu porodu v jednotlivých dobách porodních, u ošetření novorozence a u operativního porodu. Ke konci teoretické části je kapitola o různých pohledech na přítomnost otce u porodu, za ní následuje, co přináší otcovství. Teoretická část je zakončena kapitolou psychosomatické problémy otců v souvislosti s těhotenstvím a porodem. Výzkumná část této bakalářské práce byla zaměřena na zjištění, do jaké míry přítomnost otce u porodu je jeho svobodná volba či trend. Zjišťovali jsme, jak se liší názory mužů různých generací na jejich přítomnost u porodu. Pokusili jsme se zjistit, jaké role má otec v rámci ošetřovatelského procesu při fyziologickém porodu.
|
|
Problematika kontaktu dítěte s otcem po rozvodu (syndrom zavrženého rodiče)
VESELÁ, Kateřina
Tématem bakalářské práce je problematika kontaktu dítěte s otcem po rozvodu, práce je zaměřena hlavně na syndrom zavrženého rodiče. V současné době se zvyšuje počet rozvodů, neboť prakticky každé druhé manželství se rozvádí. V naší společnosti přetrvává trend, že děti se po rozvodu svěřují v 90% matkám. Proto je práce zaměřena na otce. Téměř polovina dětí z rozvedených manželství je popouzena proti jednomu z rodičů, většinou proti otci. Přibližně třetině těchto dětí je popouzena tak silně, že se u nich vyvine syndrom zavrženého rodiče. Cílem práce je odhalit příčiny a způsoby manipulace rodičů, kterým bylo dítě svěřeno do výhradní péče, proti druhému rodiči v jihočeském regionu. Dále také zjistit jaké jsou možnosti obrany a jak jsou o těchto možnostech informovaní rodiče, kterých se tato problematika týká. V práci byla použita metoda kvalitativního výzkumu polořízený rozhovor s otci u jejichž dětí se syndrom zavrženého rodiče projevuje. Na základě těchto rozvorů bylo zpracováno 5 kasuistik. Déle byl výzkum rozšířen o kvantitativní metodu dotazníkového šetření. Dotazníky byly rozdány otcům, kteří navštěvují OSPOD a Krizové centrum v Českých Budějovicích a řeší problémy spojené s kontaktem se svými dětmi po rozvodu. Po zpracování všech podkladů jsem zjistila, že nejčastějším motivem matek, které brání otci v kontaktu s dětmi, je pomsta za křivdy v manželství nebo za rozvod. Pokud matka chce zabránit otci ve styku s dětmi je nejúčinnějším řešením odstěhovat se s dítětem. Nejčastějším způsobem je nemoc dítěte. Stává se, že děti každé dva týdny bolí břicho nebo v krku. I když jsou otcové dobře informovaní o právních možnostech řešit tyto problémy, je velice těžké prokázat matce vinu. Řešení problematiky syndromu zavrženého rodiče spočívá určitě v prevenci. Rodiče by měli vědět jaké dopady jejich rozvodové spory mohou mít na děti a měli by se snažit, aby se děti nestaly svědky jejich hádek. Pracovníci, kteří se s porozvodovými spory rodičů o děti setkávají při své práci, by měli pamatovat na možnost vzniku SZR a pokud rozpoznají varovné příznaky měli by zakročit. Odstranění rozvinutého SZR je velice složité a vztah dítěte s dříve zavrhovaným rodičem je tím velice poznamenán. Narušená psychika dítěte se může projevovat celý jeho život a ovlivnit i jeho pozdější vztahy.
|
|
Přítomnost otců u porodu z retrospektivního pohledu obou rodičů
MATYÁŠOVÁ, Monika
Pomoc při porodu se v různých kulturních společenstvích a historických obdobích uplatňovala různými způsoby. Porod však vždy byl rodinnou událostí, které se otec účastnil ať přímo či nepřímo. Posledních deset let odhaluje, že úloha muže trojúhelníku matka, novorozenec a otec, je naprosto nezastupitelná a pozitivně se promítá do vztahu k matce- partnerce, ale i k samotnému dítěti. Cílem bakalářské práce bylo zjistit, do jaké míry je přítomnost otce u porodu spontánní přání obou rodičů a nebo zda jde převážně o přání rodičky. Na základě vlastní zkušenosti z praxe byla stanovena tato hypotéza: Přítomnost otce u porodu je v převážné míře spontánní přání obou rodičů. K ověření hypotézy byla zvolena forma kvantitativního výzkumu. Sběr dat probíhal pomocí dotazníku, který obsahoval 16 otázek pro matky a 16 otázek pro otce. Otázky byly pro obě skupiny respondentů stejné. Dotazník byl anonymní. Výzkumný soubor pro dotazníkové šetření tvořily matky, které rodily v českobudějovické nemocnici, a.s. a jejich partneři přítomni u porodu. Výzkumný soubor tvořilo 56 párů respondentů. Výsledky této práce ukazují, že přítomnost partnera u porodu je z převážné části spontánním přáním nastávajících rodičů. Je patrné, že budoucí tatínci již během těhotenství partnerky, sami shánějí potřebné informace o průběhu těhotenství a porodu. Prožívají těhotenství společně se ženou, nezaujímají ke graviditě partnerky lhostejný postoj. Je patrná aktivní příprava nastávajících párů k porodu. Hodnocení negativ a pozitiv přítomnosti otce u porodu je subjektivní a velmi individuální. Pokud je přítomnost partnera u porodu společné přání nastávajících rodičů, je porod jejich potomka neocenitelným zážitkem v jejich životě.
|