|
Přístupy veřejnosti k problematice bezdomovectví.
RUDOVÁ, Lucie
Abstrakt Problematika bezdomovectví se stala v posledních letech velice aktuální. V současné době dochází k nepřiměřenému nárůstu lidí bez domova a vzniká celospolečenský problém, který nesmí veřejnost přehlížet. Stejně tak jako jiné problémy dnešního světa i problematika bezdomovectví se zařazuje mezi oblíbená témata médií. Bezdomovectví jako extrémní projev chudoby a sociálního vyloučení je neustále opomíjenou záležitostí nejen ze strany odborníků a státu, ale také laické veřejnosti. Proto je nutné apelovat v řadách veřejnosti a především ji dostatečně informovat o daném problému. Pouze na základě poznání a pochopení budou lidé schopni problém promyšleně a cíleně řešit, nikoli se od něho odvracet. Cílem mé diplomové práce je zhodnotit přístupy veřejnosti k problematice bezdomovectví. V souvislosti s tím byly stanoveny dvě hypotézy: 1) Občané mladšího věku (15-30 let) přistupují tolerantněji k problematice bezdomovectví než občané věku staršího (31-70 let). 2) Ženy mají větší pochopení pro pomoc bezdomovcům než muži. Kvantitativní výzkum byl proveden u občanů ve věkové skupině 15-70 let s trvalým bydlištěm v Českých Budějovicích a okolí, formou řízeného dotazníku s použitím metody náhodného výběru respondentů. Celý výzkum byl realizován v nemocnici v Českých Budějovicích pod dohledem zdravotnického personálu a z části také prostřednictvím internetu. Výzkumný soubor tvořil 60% respondentů, z čehož vyplývá, že se nejedná o nikterak vysoký počet respondentů s ohledem na délku období sběru dat. Lze z toho vyvodit určitý nezájem veřejnosti o danou problematiku. Otázky v dotazníku byly směřovány ke zjištění přístupu veřejnosti na problematiku lidí bez domova. Na takto cíleně formulovaných otázkách byl zjištěn celkový postoj respondentů k lidem bez domova a také rozdíly v přístupu k bezdomovcům v závislosti na věku a pohlaví respondenta. Výsledky výzkumné části diplomové práce skutečně prokázaly vysoce negativní postoj občanů k bezdomovcům, avšak občané věku mladšího (15-30 let) prokázali vyšší míru tolerance než občané věku staršího (31-70 let). Ženy rovněž projevovaly vyšší míru altruismu než muži. Na základě těchto výsledků byly jednoznačně předem stanovené hypotézy potvrzeny a s nimi i cíl diplomové práce.
|
| |
|
EFEKTIVITA LÉČBY DROGOVĚ ZÁVISLÝCH A JEJICH SOCIÁLNÍ INTEGRACE.
DONNEROVÁ, Dominika
Zvolené, vlastní téma diplomové práce {\clqq}Efektivita léčby drogově závislých a jejich sociální integrace`` má v úmyslu přiblížit a pojmenovat životní styl závislých jedinců (v různých etapách léčby) jako první kroky k jeho snadnějšímu pochopení. Míří k akceptaci jejich sociální reality, kdy zde nejde o ambice popisovat téma v celém, širokém rozsahu ani vyslovovat všeobecně platné závěry. Odlišný stav vědomí lze navodit různými látkami, které na základě chemického působení mění fungování organismu. Psychoaktivní látky ovlivňují chování, vědomí nebo náladu jedince. Závislost je nekontrolované nutkání opakovat své chování bez ohledu na vzniklé důsledky. Dlouhodobé, problémové užívání drog způsobuje závislým postupné vyloučení ze společnosti. Pro úzdravu z drogové závislosti je nezbytné dosáhnout sociálního začlenění. Při pokusech o vstup na trh práce jsou potíže způsobené touto sociální exkluzí nejsložitější. Znevýhodňující faktory se v podstatě objevují ve všech dimenzích jejich životního stylu. Mnoho závislých zahájilo svou drogovou kariéru již před osmnáctým rokem svého věku. Někteří nezvládli dokončit své vzdělání, jejich vztahy s okolím bývají narušené, obvyklé jsou problémy se zdravím způsobené užíváním drog (jedná se z mnoha jiných o absenci či neuspokojivé bydlení, nevyvážená, nehodnotná strava, pití alkoholu, nedostatečná hygiena, infekce, neléčená onemocnění a.p.) Široká společnost tyto jedince odsuzuje a odmítá. Zdařilá abstinence delší než tři měsíce vytváří předpoklady pro další, déle trvající období bez drog užitečné pro změny v ostatních oblastech života. Ukazuje se ale, že abstinování od drog není samo o sobě spolehlivým ukazatelem dobré prognózy, pokud není provázeno dalšími, žádoucími změnami v oblasti vztahů, práce a sociálního zázemí. Proces doléčování představuje komplex sociálních služeb, které klient může využívat: poskytnutí chráněného bydlení, chráněného zaměstnání a pracovního poradenství až po ústavní nebo ambulantní psychoterapeutické programy. Jde o zvládání obtížných situací (po absolvování základní léčby), kdy se klient mnoho věcí učí, konfrontuje své poznatky i dovednosti z léčby s běžným životem a často se nemá kam vrátit pro zpřetrhané vazby s rodinou i dalšími, blízkými lidmi.
|
|
Informace v sociální síti pro občany ohrožené sociální exkluzí
FICHTNEROVÁ, Eva
Výzkum mé bakalářské práce byl zaměřen na problematiku, jak mnoho jsou informace potřebné a zajímavé pro lidi ohrožené sociální exkluzí, zda se k nim řádně dostávají a jestli mají správnou formu. V sociální oblasti jsou spousty informací a jsou velmi důležité pro nás pro všechny. Z dotazníků, které jsem dávala lidem v azylovém Domě sv. Pavla a na ulicích Českých Budějovic, jsem obdržela mnohé odpovědi významné pro poznání naší komunity a pro mou práci s veřejností u Městské charity České Budějovice (charitativní nezisková organizace). V teoretické části své práce jsem popsala obecné případy a specifické problémy spojené s životem vyloučených občanů, zvláště jejich těžkosti se zaměstnáním, zdravotním stavem, problémy s informacemi a komunikačními bariérami u organizací a institucí, příklady z jejich vyloučeného či bezdomoveckého života, možnosti jak se navrátit do běžného života. Ve vztahu k sociálním službám jsem uvedla některou základní legislativu. V praktické části jsem se zaměřila na otázku předávání a upřednostňované formy informací mezi nimi. Odpovědi, které jsem dostala, mě přivedli k několika zlepšením i v mé práci (např. lepší značení k azylovému domu od nádraží, mapy na webových stránkách s vyznačením cesty a autobusové zastávky, více brožurek s informacemi na nádraží). Dozvěděla jsem se, že lidé bez domova by velmi rádi získávali znalosti na poli informačních technologií a doporučila jsem pro ně kurzy Internetu. Uvědomila jsem si, že všichni lidé, kteří žijí na ulici, se o informace zajímají a nejpodstatnější způsob, jak jim informace poskytovat, je terénní práce.
|
|
Práce s romskou mládeží v nízkoprahových zařízeních v Českých Budějovicích
HRUBÝ, Filip
Práce je zaměřena na specifika Romů, metodiku práce s romskou mládeží a její využití v českobudějovických nízkoprahových zařízeních pro děti a mládež.. První kapitola objasňuje, kdo to jsou Romové, jejich původ a stručnou historii. Druhá část charakterizuje specifika romského etnika a bariéry v jejich integraci do společnosti. Ve třetí kapitole jsou popsány klíčové prvky práce s romskou mládeží. Čtvrtá část práce je praktická a snaží se nastínit užívání této metodiky v praxi. Vychází z šetření pomocí dotazníků. Dotazníky vyplňovali pracovníci nízkoprahových zařízení pro děti a mládež v Českých Budějovicích, kteří s Romy přímo pracují.
|
|
Chudoba, hmotná nouze - systém pomoci v České republice
NECKÁŘOVÁ, Aneta
Práce se zabývá chudobou a hmotnou nouzí zejména systému pomoci v České republice. První část vysvětluje a upřesňuje základní pojmy - chudoba, hmotná nouze, její příčiny, metody měření. V práci je samostatná kapitola věnovaná nezaměstnanosti, zejména dlouhodobé, která vede k chudobě. Popisuje dopady na rodinu i člověka samotného. Upozorňuje na pojem sociální vyloučení, kdy je člověku nebo skupině omezen přístup ke zdrojům. Další část pojednává o systému pomoci v České republice. Definuje zákony, jejich hlavní využití, poskytované dávky{\dots} Poslední kapitolu jsem věnovala kasuistice lidí, kteří žili běžným životem,byli materiálně zabezpečeni a potom se ocitli v situaci, kdy potřebovali pomoc úřadů.
|
|
Životní situace rodin dlouhodobě žijících na dávkách sociální pomoci
BERANOVÁ, Kateřina
Tato bakalářská práce se teoreticky i prakticky zabývá problémem životních podmínek rodin dlouhodobě žijících na dávkách sociální pomoci. Hlavním cílem práce bylo prostřednictvím případových studií popsat životní situaci vybraného vzorku rodin žijících v závislosti na státním systému sociální ochrany se zaměřením na sociální podmínky života těchto rodin. Dílčím cílem práce bylo postihnout také případnou souvislost životních podmínek rodin s výskytem sociálně patologických jevů a trestné činnosti v těchto rodinách. V rámci kvalitativního výzkumu jsem pro získání dat použila metodu zúčastněného pozorování a rozhovor pomocí návodu. Pozorování probíhalo v průběhu návštěv rodin a rozhovorů s jednotlivými členy rodiny. Rozhovory byly zaměřeny na několik předem stanovených témat. Z dat získaných na základě pozorování a rozhovorů se členy rodin jsem sestavila čtyři případové studie. Následné porovnání případových studií ukázalo souvislost mezi životem rodin v závislosti na finanční podpoře státu a výskytem negativních jevů jakými jsou trestná činnost a závislost na návykových látkách. Tyto jevy negativně ovlivňují mezilidské vztahy v rámci rodin, přispívají k psychické a emocionální devastaci jejích členů a narušují fungování rodiny jako celku. Dále lze konstatovat, že zkoumané rodiny žijí díky nízké finanční podpoře státu ve stavu příjmové chudoby. Jejím důsledkem je určitý stupeň izolovanosti rodin od jejich sociálního okolí. Trestná činnost a sociálně patologické jevy sociální izolaci rodin ještě umocňují. Rodiny se pokouší řešit řadu existenčních problémů, především v oblasti bydlení a zaměstnání. Tyto problémy řeší sami nebo za pomoci širší rodiny. Jejich snahy však z různých důvodů nejsou úspěšné. Jsou tedy i v těchto oblastech odkázány na pomoc a podporu z vnějšího okolí, které se jim v současnosti nedostává.
|
|
Podporované zaměstnávání v Kraji Vysočina
HORÁKOVÁ, Jana
Práce obsahuje teoretické i praktické zpracování problematiky podporovaného zaměstnávání. Je zaměřena na oblast Kraje Vysočina. Obsahově je členěna do dvou hlavních částí. V první (teoretické) části je definováno podporované zaměstnávání, jeho znaky, principy a jsou zde popsány všechny fáze procesu podporované zaměstnávání. Dále popisuje zařízení, která poskytují podporované zaměstnávání v Kraji Vysočina. Druhá (praktická) část se věnuje kvantitativnímu výzkumu, který byl realizován prostřednictvím dotazníkového šetření.Respondenti byli uživatelé, kteří přestali využívat službu podporované zaměstnávání. Výzkum byl zaměřen především na zjišťování v oblasti využívání služby podporovaného zaměstnávání a na její efektivnost. Byl prováděn u uživatelů dvou zařízení, která poskytují podporované zaměstnávání v Kraji Vysočina, v Týmu podpory v zaměstnávávní v Pelhřimově a v Halvíčkově Brodě.
|
|
Podpora aktivizace vlastních sil pro osoby s kumulovanými sociálními handicapy v Českokrumlovském regionu
SEGEŠOVÁ, Marie
Práce je zaměřena na představení možností řešení dlouhodobé nezaměstnanosti skupiny osob, jejíž postavení na otevřeném trhu práce je ztíženo a která potřebuje při návratu na trh práce zvláštní pomoc. Jedná se především o osoby bez kvalifikace či s nízkým vzděláním, příslušníky etnických skupin a osoby s tělesným či mentálním postižením. Práce obsahuje pět kapitol, které popisují vliv dlouhodobé nezaměstnanosti na různé oblasti života člověka a současně nabízejí možnost řešení této situace. Hlavním cílem je přiblížení projektu "Cesta ke změně", který pomocí aktivit podporovaného zaměstnávání pomáhal v letech 2006 až 2008 řešit dlouhodobou nezaměstnanost výše uvedených rizikových skupin v regionu Českokrumlovsko.
|
|
Struktura a vývoj trestné činnosti romské populace na okrese prachatice v období 1995-2005
PANGL, Jaroslav
Práce se zabývá rozborem struktury a vývoje trestné činnosti romské populace na okrese Prachatice v období 1995 - 2005. Teoretická část práce obsahuje stručný přehled historie vztahu romské minority a majority v českých zemích, dále demografický rozbor okresu Prachatice ve vztahu k romské minoritě, dále charakterizuje specifika kriminality jako patologického společenského jevu a rozebírá některé aspekty kriminality páchané romskou minoritou. Praktická část obsahuje rozbor struktury a vývoje trestné činnosti romské a většinové populace na okrese Prachatice v období od 1.1. 1995 do 31.12.2005, tak jak byla vykázána v policejních statistikách Okresního ředitelství Policie ČR Prachatice. Rozbor romské kriminality na okrese Prachatice ukázal , že tento druh etnické kriminality nemá v tomto regionu výraznější specifika, která by takto chápaný druh kriminality, vydělila od vývoje a struktury kriminality většinové společnosti žijící v tomto regionu.
|