|
Vliv Jantschových proudů na spasticitu a chůzi u lidí po cévní mozkové příhodě: randomizovaná kontrolovaná studie
Vajglová, Tereza ; Grünerová Lippertová, Marcela (vedoucí práce) ; Macháčková, Kateřina (oponent)
Souhrn Předmětem této bakalářské práce je aplikace elektrické stimulace dle Jantsche na spastický musculus gastrocnemius u pacientů po cévní mozkové příhodě. Zkoumanými parametry jsou vliv této stimulace na snížení spasticity, vliv na rychlost chůze a zkoumání okamžitého a dlouhodobějšího účinku. Teoretická část se věnuje definování pojmu, popsání etiologie a patogeneze cévních mozkových příhod a spasticity. Dále jsou v této části popsány možnosti léčby a terapeutických postupů, které se v dnešní době užívají. Nedílnou součástí je i rešeršní část, kde jsou popisovány dosavadní poznatky z okruhů řešených v této bakalářské práci. Praktické části předchází metodika, kde jsou shrnuta použitá vyšetření a praktikované metody. Vyšetření bylo provedeno celkem třikrát a použila jsem k němu hodnocení pomocí škály Tardieu, 10 Meter Walk Test, 2 Minute Walk Test a Timed Up and Go Test. Probandi, kteří se zúčastnili zkoumání, byli náhodně rozděleni do dvou skupin. Do skupiny experimentální a kontrolní. Účastníci experimentální skupiny mají čísla lichá a účastníci skupiny kontrolní čísla sudá. Skupina experimentální podstupovala elektrickou stimulaci dle Jantsche a následně také pasivní protažení a exteroceptivní facilitaci pomocí míčků. Skupina kontrolní podstupovala pouze pasivní protažení a exteroceptivní facilitaci...
|
|
Možnosti fyzioterapie u pacientů se spastickou parézou po cévní mozkové příhodě
OŠMERA, Martin
Tato bakalářská práce pojednává o spastické paréze dolní končetiny u pacientů po cévní mozkové příhodě. Popisuje problematiku spastické parézy spolu s možnostmi použití fyzioterapie. Pro terapii spasticity lze v klinické praxi použít celou řadu fyzioterapeutických metod. Jednou z takových metod je i koncept Guided Self-rehabilitation Contract dle J. M. Graciese, který kombinuje statický prolongovaný strečink s možnou aplikací botulotoxinu a posilovacím cvičením repetitivních aktivních pohybů (RAP) s domácí autoterapií. Cílem práce je popsat různé možnosti fyzioterapie a zároveň zhodnotit účinnost metody dle Graciese u cílové skupiny pacientů. Teoretická část je zaměřena na problematiku spastické parézy. Zabývá se jejím vznikem, popisem a charakteristikou spolu se syndromem horního motoneuronu (UMN syndrom), kde spasticita je jednou z jeho součástí. Dále jsou uvedeny jednotlivé klinické projevy a formy spastické parézy s možnostmi hodnocení skrze klinické škály. Práce neopomíjí ani cévní mozkovou příhodu, jakožto jednu z možných příčin spasticity. Ke konci teoretické části je uvedena farmakologická léčba s vybranými fyzioterapeutickými přístupy terapie. Metodologická část popisuje postup realizace výzkumu. Praktická část je vedena formou kvalitativního výzkumu, konkrétně případové studie u dvou probandů se spastickou parézou dolní končetiny po cévní mozkové příhodě, u kterých je indikovaná terapie dle konceptu J. M. Graciese. U každého probanda byl proveden vstupní a výstupní kineziologický rozbor, který zahrnuje anamnézu, aspekci, antropometrii, goniometrii, orientační vyšetření svalové síly, chůzové testy, balanční škálu dle Bergové a vyšetření dle Graciese v pěti krocích. Celý výzkum probíhal u každého probanda po dobu 6 měsíců, kdy byl monitorován průběh terapie. Na základě porovnání kineziologických rozborů bylo možné pozorovat pozitivní efekt terapie. U Probanda 1 jsou výsledky nejednoznačné i přes zřejmé subjektivní zlepšení. Podařilo se zlepšit hybnost, kondici a posturální stabilitu. Naopak u některých sledovaných svalů se míra spasticity zhoršila. U Probanda 2 je značné zlepšení i přes chronicitu stavu.
|