|
Vazba kontaminantů na koloidy ve vodách z důlní a hutní oblasti
Walter, Dominik ; Ettler, Vojtěch (vedoucí práce) ; Faimon, Jiří (oponent)
Tato práce se zabývá studiem koloidních částic a jejich schopností vázat stopové prvky v povrchových a podzemních vodách v důlní a hutní oblasti Příbramska. Pro studium koloidů byla zvolena kombinace metod kaskádové filtrace a ultrafiltrace s tangenciálním tokem, pomocí které byly ze zkoumaných vzorků vod postupně oddělovány jednotlivé koloidní frakce. K tomuto účelu byly použity filtry o nominální velikosti pórů 0,8 μm, 0,45 μm, 0,1 μm, 100 kDa, a 5 kDa. Vzorky vod byly po každém stupni filtrace analyzovány pomocí ICP-OES, ICP-MS a HPLC, měřeny byly také fyzikálně chemické vlastnosti vzorků vod (pH, Eh, elektrická vodivost). U vybraných vzorků byla provedena analýza rozpuštěného organického uhlíku (DOC) a analýza pevné fáze zachycené na použitých filtrech. Získaná data byla použita k termodynamickému modelování v programu PHREEQC-2. Výsledky ukazují, že hlavní a stopové prvky lze podle jejich zastoupení v jednotlivých velikostních frakcích přibližně rozdělit do několika skupin. Většina prvků se ve zkoumaných vodách vyskytuje dominantně jako zcela rozpuštěné látky (< 5 kDa), koloidy tvoří většinou nejvýše 5-20 % a to téměř výhradně ve frakci 5 kDa - 100 kDa. U prvků jako As, Co, Cr, Si, Sb a U byl pozorován postupný pokles koncentrace ve všech frakcích pouze při nízké hodnotě iontové síly 1,2...
|
|
Sapping - jeho terénní projevy a studie zaměřené na detailní poznání procesu
Soukup, Jan ; Bruthans, Jiří (vedoucí práce) ; Schweigstillová, Jana (oponent)
Práce pojednává o erozi sappingem podzemních vod, přičemž je na proces pohlíženo z různých hledisek. V malém měřítku je sledována odlišnost říční sítě utvořené sappingem oproti systému, jež vznikl povrchovým tokem. Dále jsou popisovány formy sappingového zvětrávání a uvedeny příklady vzniku takových údolí z různých částí světa. Okrajově jsou zmíněny dosavadní poznatky o vzniku hlubokých údolí na povrchu Marsu, která zřejmě také z části vznikala sappingem. V druhé části je popsáno několik dosud provedených experimentů zaměřených na vývoj sappingových údolí v laboratorních podmínkách.
|
|
Vazba kontaminantů na koloidy ve vodách z důlní a hutní oblasti
Walter, Dominik ; Ettler, Vojtěch (vedoucí práce) ; Faimon, Jiří (oponent)
Tato práce se zabývá studiem koloidních částic a jejich schopností vázat stopové prvky v povrchových a podzemních vodách v důlní a hutní oblasti Příbramska. Pro studium koloidů byla zvolena kombinace metod kaskádové filtrace a ultrafiltrace s tangenciálním tokem, pomocí které byly ze zkoumaných vzorků vod postupně oddělovány jednotlivé koloidní frakce. K tomuto účelu byly použity filtry o nominální velikosti pórů 0,8 μm, 0,45 μm, 0,1 μm, 100 kDa, a 5 kDa. Vzorky vod byly po každém stupni filtrace analyzovány pomocí ICP-OES, ICP-MS a HPLC, měřeny byly také fyzikálně chemické vlastnosti vzorků vod (pH, Eh, elektrická vodivost). U vybraných vzorků byla provedena analýza rozpuštěného organického uhlíku (DOC) a analýza pevné fáze zachycené na použitých filtrech. Získaná data byla použita k termodynamickému modelování v programu PHREEQC-2. Výsledky ukazují, že hlavní a stopové prvky lze podle jejich zastoupení v jednotlivých velikostních frakcích přibližně rozdělit do několika skupin. Většina prvků se ve zkoumaných vodách vyskytuje dominantně jako zcela rozpuštěné látky (< 5 kDa), koloidy tvoří většinou nejvýše 5-20 % a to téměř výhradně ve frakci 5 kDa - 100 kDa. U prvků jako As, Co, Cr, Si, Sb a U byl pozorován postupný pokles koncentrace ve všech frakcích pouze při nízké hodnotě iontové síly 1,2...
|
|
Sapping - jeho terénní projevy a studie zaměřené na detailní poznání procesu
Soukup, Jan ; Bruthans, Jiří (vedoucí práce) ; Schweigstillová, Jana (oponent)
Práce pojednává o erozi sappingem podzemních vod, přičemž je na proces pohlíženo z různých hledisek. V malém měřítku je sledována odlišnost říční sítě utvořené sappingem oproti systému, jež vznikl povrchovým tokem. Dále jsou popisovány formy sappingového zvětrávání a uvedeny příklady vzniku takových údolí z různých částí světa. Okrajově jsou zmíněny dosavadní poznatky o vzniku hlubokých údolí na povrchu Marsu, která zřejmě také z části vznikala sappingem. V druhé části je popsáno několik dosud provedených experimentů zaměřených na vývoj sappingových údolí v laboratorních podmínkách.
|