|
Srovnávací studie variant hodnocení hluku v urbánním prostředí
Pomališová, Michaela ; Moldan, Bedřich (vedoucí práce) ; Řiháček, Tomáš (oponent)
Hluk je v současnosti celospolečenským problémem, který obtěžuje především obyvatele zalidněných území. Snižuje jejich kvalitu života a ohrožuje zdraví. Citlivost na hluku je velmi individuální, přesto je různými způsoby možné hluk měřit a hodnotit jeho intenzitu i dopad na člověka. Hluk jakožto složka životního prostředí se na základě stížností obyvatel stává předmětem řešení také na úrovni obcí a měst. Do jejich řízení hluku nutně spadá i jeho sledování a přijímání následných opatření. Tato práce se zabývá srovnáváním objektivních i subjektivních metod hodnocení hluku v urbánním prostředí a jeho vlivu na kvalitu a zdraví obyvatel. K tomuto srovnání používá metodu vícekriteriálního hodnocení variant známou také jako multikriteriální analýza. Srovnává čtyři přístupy k hodnocení hlukové situace, dva objektivní zahrnující měření, jeden subjektivní využívající dotazníkové šetření a jeden smíšený. Vítěznou variantu představuje subjektivní hodnocení, které splnilo zadaná kritéria a váhy důležitosti ze 75 %. Všechny varianty zařazené do analýzy jsou využitelné pro hodnocení hluku ve venkovním prostředí na místní úrovni. Doporučení plynoucí z výsledků této práce je zavést do praxe obcí a měst České republiky vítěznou kompromisní variantu, tedy subjektivní metodu Státního zdravotního ústavu v Praze....
|
|
Vliv dopravního hluku na zdraví exponované populace
DIVÁCKÝ, Jan
Předložená diplomová práce se zabývá hodnocením vlivu dopravního hluku na zdraví exponované populace. Cíle práce jsou podloženy výsledky Systému monitorování zdravotního stavu obyvatelstva České republiky ve vztahu k životnímu prostředí (subsystém III), který dlouhodobě monitoruje hluk v komunálním prostředí vybraných aglomerací. Součástí monitorování hlučných lokalit je také dotazníkové šetření, které potvrzuje hypotézu č.1 "Existuje významná psychosociální vazba u vnímání dopravního hluku, která je mnohdy v rozporu s výsledky měření hluku". Práce dále popisuje výsledky orientačního měření vytipovaných hlučných lokalit v porovnání s měřením stejných lokalit v technické třídě přesnosti. Testování orientačního měřidla proběhlo na dopravně vytížených komunikacích města Jihlavy. Měření prokázalo souvislost mezi intenzitou dopravního proudu s orientačně stanovenými hladinami hluku a praktickou využitelností pro řešení podnětů územního plánování nebo územního řízení. Výsledky orientačního měření poukazují na překročení ekvivalentní hladiny hluku pro rušení spánku v noční době ve 3 vytipovaných lokalitách. Překračování ekvivalentních hladin ve dne má charakter obtěžování hlukem. Naměřené hladiny hluku v denní a noční době způsobené silniční dopravou lze porovnat s doporučeními pro rizika zvýšení incidence vybraných civilizačních chorob publikované Světovou Zdravotnickou Organizací.
|
|
Srovnávací studie variant hodnocení hluku v urbánním prostředí
Pomališová, Michaela ; Moldan, Bedřich (vedoucí práce) ; Řiháček, Tomáš (oponent)
Hluk je v současnosti celospolečenským problémem, který obtěžuje především obyvatele zalidněných území. Snižuje jejich kvalitu života a ohrožuje zdraví. Citlivost na hluku je velmi individuální, přesto je různými způsoby možné hluk měřit a hodnotit jeho intenzitu i dopad na člověka. Hluk jakožto složka životního prostředí se na základě stížností obyvatel stává předmětem řešení také na úrovni obcí a měst. Do jejich řízení hluku nutně spadá i jeho sledování a přijímání následných opatření. Tato práce se zabývá srovnáváním objektivních i subjektivních metod hodnocení hluku v urbánním prostředí a jeho vlivu na kvalitu a zdraví obyvatel. K tomuto srovnání používá metodu vícekriteriálního hodnocení variant známou také jako multikriteriální analýza. Srovnává čtyři přístupy k hodnocení hlukové situace, dva objektivní zahrnující měření, jeden subjektivní využívající dotazníkové šetření a jeden smíšený. Vítěznou variantu představuje subjektivní hodnocení, které splnilo zadaná kritéria a váhy důležitosti ze 75 %. Všechny varianty zařazené do analýzy jsou využitelné pro hodnocení hluku ve venkovním prostředí na místní úrovni. Doporučení plynoucí z výsledků této práce je zavést do praxe obcí a měst České republiky vítěznou kompromisní variantu, tedy subjektivní metodu Státního zdravotního ústavu v Praze....
|
|
Hlukové zatížení farem živočišné výroby provozem dopravních prostředků.
ŠÁLEK, Tomáš
Cílem bakalářské práce s názvem Hlukové zatížení farem živočišné výroby provozem dopravních prostředků je změřit a vyhodnotit stav hlukové zátěže na farmě rodiny Dvořáků v Olešnici. Pro přehlednost a úplnost jsou jednotlivá měření zpracována do tabulek a grafů a následně dle vztahu je určena ekvivalentní hladina hluku, jež je porovnávána s legislativními a hygienickými normami.
|
|
Sledování hlukové zátěže v objektu živočišné výroby pro chov dojnic.
SVOBODA, Richard
Tato bakalářská práce s tématem {\clq},Sledování hlukové zátěže v objektu živočišné výroby pro chov dojnic´´ má za cíl vyhodnotit hlukové zatížení zvířat, hlukové zatížení obsluhy dojícího zařízeni a hlukovou zátěž která působí na okolí. Výsledky měření jsou zpracována do tabulek a grafů a dle vzorce je určena ekvivalentní hladina hluku. Ekvivalentní hladinu hluku je porovnána s legislativními a hygienickými normami. V případě překročení norem jsou navržena nutná opatření
|
|
Farmy pro výkrm prasat z hlediska produkovaného hluku do okolí.
PAČKA, Jiří
Chránit životní prostředí je jedním z nejdůležitějších úkolů konce dvacátého a začátkem jednadvacátého století. A hluk je vedle daleko hmatatelnějšího znečišťování ovzduší a vod jedním z nebezpečí životního prostředí. V chovu prasat jako u jiných chovů je i zde využití mechanizace běžná věc, která však způsobuje hlukovou zátěž. Úkolem této bakalářské práce bylo změřit šíření hluku do okolí od stáje pro výkrm prasat. Naměřené hodnoty porovnat s platnými legislativními a hygienickými normami a podle vzorců stanovit minima, maxima a ekvivalentní hladiny hluku. Tyto naměřené hodnoty vyhodnotit a stanovit, zda nedošlo k překročení maximální hladiny hluku. V případě překročení norem navrhnout opatření vedoucí k odstranění hluku.
|