|
Význam a úloha umělých vodních toků v soudobém městě
Vernerová, Nora
Bakalářská práce se zabývá tématem Význam a úloha vodních toků v soudobém městě. Práce je rozvržena do dvou částí, teoretické a praktické. Teoretická část se věnuje definici a vysvětlení základních pojmů, úvodu do dané problematiky a především historickému vývoji vztahu sídla, jeho obyvatel a vodního toku v průběhu věků. Na tyto kapitoly navazují referenční příklady, které se snaží ukázat dobré místní i zahraniční příklady a přístupy k řešení oblastí v blízkosti vody, především vodních kanálů a jiných uměle vytvořených toků. Část praktická se věnuje vlastní interpretaci získaných zkušeností z předešlých kapitol v podobě ideové studie revitalizace Mlýnského náhonu a slepého ramene řeky Jihlavy v Pohořelicích. Studie je podložena především grafickými poznatky o řešeném území, analýzami, prováděnými autorem v terénu.
|
|
Vyhodnocení rychlosti šíření tlakové vlny v lidském těle
Mezuláníková, Radka ; Viščor,, Ivo (oponent) ; Jurák, Pavel (vedoucí práce)
Diplomová práce se zabývá vyhodnocováním rychlosti šíření pulsní vlny pomocí celotělové vícekanálové impedanční kardiografie. Data byla získána ze skupiny zdravých dobrovolníků, kterým byly naměřeny změny impedance v klidové poloze, při respiračních manévrech, při tiltu (měření na nakloněné rovině) a při zátěžovém cvičení. Výsledkem tohoto měření jsou časové posuvy vrcholů pulsní vlny vůči R-vlně. Hodnoty rychlosti šíření pulsní vlny vůči hrudníkovým elektrodám byly přepočítány na základě znalosti časových posuvů a vzdáleností snímaných míst od srdce, které byly měřeny pomocí délek a úseků arterií.
|
|
Kanály vzniklé prouděním podzemní vody v lomu Střeleč: erozní procesy a faktory ovlivňující vznik kanálů
Soukup, Jan ; Bruthans, Jiří (vedoucí práce) ; Grmela, Arnošt (oponent)
Vlivem těžby vznikla v okolí lomu Střeleč rozsáhlá deprese hladiny podzemní vody, kdy do lomu ve formě soustředěných vývěrů přitéká až 70 l/s. Na vývěrech podzemní vody dochází k tvorbě systému kanálů, dosud největší vzniklý kanál dosahoval délky 300 m, výšky 17 m a objemu až 22 tisíc m3. Tyto kanály se v lomu utváří několik měsíců až let. Rychlý vývoj umožňuje detailně studovat erozní procesy in situ. V práci jsem se zabýval detailním popisem kanálů, charakterem proudění a erozními procesy. Zjištěné rychlosti proudění vody v kanálech dosahují až 0,4 m/s při hydraulickém gradientu 1 - 5%. Rychlosti proudění a spád hladiny v kanálech odpovídají erozi zvané "piping". Nejprve dochází k tvorbě malých kanálků, postupně se sbírá více vody a utváří větší hlavní kanál s menšími přítoky. Kanály sledují existující puklinový systém a jejich šíření do stran je omezeno průběžnými puklinovými plochami. Nad hladinou vody vznikají prostory řícením podetnutých pískovcových bloků. Rozšiřování v lomu je možné jen díky existenci méně pevných erodabilních partií pískovce. Pro popis pevnějších i méně pevnějších partií byly adaptovány metody na měření erodability (REI) a odolnosti vůči vrtání (DR), které slouží k relativnímu porovnávání vlastností povrchů pískovce. Při bázi lomu byly touto metodou vymapovány erodabilní...
|
|
Sledovanost televize v mezigeneračním srovnání
Meisnerová, Eliška ; Zezulková, Markéta (vedoucí práce) ; Veselková, Zuzana (oponent)
Tato bakalářská práce se zabývá rozdílem sledovanosti televize mezi generacemi. Cílem práce je zjistit, jak se liší jednotlivé generace ve svých televizních návycích. Kolik času tráví sledováním televize, jaké sledují kanály a jakým televizním pořadům dávají přednost. Práce porovnává generace Baby Boomers, X, Y a Z. Práce je rozdělena na teoretickou a analytickou část. Teoretická část se zaměřuje na popis televize jako masového média a jeho vývoje. V teoretické části je dále charakterizován televizní trh a hlavní provozovatelé vysílání v České republice. Jsou také vysvětleny pojmy, které se týkají sledovanosti televize a programových schémat televize. Dále jsou charakterizovány jednotlivé generace a jsou uvedeny jejich charakteristické vlastnosti. Analytická část pak nalézá odpovědi na výzkumné otázky. Jak se liší doba sledování televize mezi jednotlivými generacemi? Z práce plyne, že nejvíce sledují televizi lidé z generace Baby Boomers, a zároveň tato generace vykazuje největší výkyvy ve sledovanosti během týdne či během roku. Dále práce odpovídá na otázku, jaké jsou nejsledovanější kanály. Nejsledovanějším kanálem napříč všemi generacemi je TV Nova. Sledovanost ostatních kanálů se liší po jednotlivých generacích. Mezi nejsledovanější pořady patřila za rok 2017 pro všechny generace štědrovečerní pohádka...
|
|
Vývoj hladin a přítoků do lomu Střeleč: interpretace vývoje kanálů v okolí lomu
Světlík, Daniel ; Bruthans, Jiří (vedoucí práce) ; Kůrková, Iva (oponent)
V důsledku čerpání podzemní vody v lomu Střeleč došlo k vytvoření deprese v hladině podzemní vody a ovlivnění oblasti o rozloze cca 10 km2 . Díky existenci strmého hydraulického gradientu v okolí lomu dochází k subterénní erozi za vzniku podzemních kanálů, z nichž největší, který vznikl v letech 2000 - 2002, dosahoval délky až 300 m a výšky až 17 m. Během terénního výzkumu v letech 2009 - 2010 v lomu Střeleč byl jeden z přístupných podzemních kanálů detailně zdokumentován. V kanálu byl zjištěn výskyt dvou typů puklin, na jejichž křížení dochází ke vzniku propadů, které komplikují těžbu. Bylo zjištěno, že při hydraulickém gradientu >5% již dochází k odnosu písku a tím k rozšiřování iniciálních puklin do kanálů. Vznik kanálů se dále projevil i na chemizmu vod čerpaných v lomu v důsledku uvolňování statických zásob podzemní vody. V etapě nejintenzivnějšího rozvoje kanálů v r. 2001 činil podíl statických zásob podzemních vod na čerpaném množství 56% a v tomto období výrazně klesla koncentrace síranů na vývěrech v lomu. K r. 2010 existovaly v lomu tři hlavní systémy podzemních kanálů, které měly samostatný hydrogeologický režim.
|
|
Kanály vzniklé prouděním podzemní vody v lomu Střeleč: erozní procesy a faktory ovlivňující vznik kanálů
Soukup, Jan ; Bruthans, Jiří (vedoucí práce) ; Grmela, Arnošt (oponent)
Vlivem těžby vznikla v okolí lomu Střeleč rozsáhlá deprese hladiny podzemní vody, kdy do lomu ve formě soustředěných vývěrů přitéká až 70 l/s. Na vývěrech podzemní vody dochází k tvorbě systému kanálů, dosud největší vzniklý kanál dosahoval délky 300 m, výšky 17 m a objemu až 22 tisíc m3. Tyto kanály se v lomu utváří několik měsíců až let. Rychlý vývoj umožňuje detailně studovat erozní procesy in situ. V práci jsem se zabýval detailním popisem kanálů, charakterem proudění a erozními procesy. Zjištěné rychlosti proudění vody v kanálech dosahují až 0,4 m/s při hydraulickém gradientu 1 - 5%. Rychlosti proudění a spád hladiny v kanálech odpovídají erozi zvané "piping". Nejprve dochází k tvorbě malých kanálků, postupně se sbírá více vody a utváří větší hlavní kanál s menšími přítoky. Kanály sledují existující puklinový systém a jejich šíření do stran je omezeno průběžnými puklinovými plochami. Nad hladinou vody vznikají prostory řícením podetnutých pískovcových bloků. Rozšiřování v lomu je možné jen díky existenci méně pevných erodabilních partií pískovce. Pro popis pevnějších i méně pevnějších partií byly adaptovány metody na měření erodability (REI) a odolnosti vůči vrtání (DR), které slouží k relativnímu porovnávání vlastností povrchů pískovce. Při bázi lomu byly touto metodou vymapovány erodabilní...
|
|
Vyhodnocení rychlosti šíření tlakové vlny v lidském těle
Mezuláníková, Radka ; Viščor,, Ivo (oponent) ; Jurák, Pavel (vedoucí práce)
Diplomová práce se zabývá vyhodnocováním rychlosti šíření pulsní vlny pomocí celotělové vícekanálové impedanční kardiografie. Data byla získána ze skupiny zdravých dobrovolníků, kterým byly naměřeny změny impedance v klidové poloze, při respiračních manévrech, při tiltu (měření na nakloněné rovině) a při zátěžovém cvičení. Výsledkem tohoto měření jsou časové posuvy vrcholů pulsní vlny vůči R-vlně. Hodnoty rychlosti šíření pulsní vlny vůči hrudníkovým elektrodám byly přepočítány na základě znalosti časových posuvů a vzdáleností snímaných míst od srdce, které byly měřeny pomocí délek a úseků arterií.
|