|
Chovatelský přínos lineárního popisu exteriéru teplokrevných hříbat
BLÁHOVÁ, Aneta
Bakalářská práce se zabývá lineárním popisem exteriéru teplokrevných hříbat a jeho chovatelským přínosem. Cílem této práce bylo zpracovat přehled o dosavadních poznatcích týkajících se lineárního popisu a aktuálních informacích o hodnocení teplokrevných koní. Dalším cílem bylo vytvořit přehled hodnocení teplokrevných hříbat s využitím metody lineárního popisu, vyhodnotit korelační závislost vybraných znaků lineárního popisu sledovaných hříbat a jejich otců a dát lineární popisy hřebců a jejich potomků do souvislosti. Celkem byl do hodnocení zahrnut lineární popis 11 znaků 1139 hříbat narozených v letech 2020 až 2023 a lineární popis 22 znaků jejich otců, což zahrnulo 177 hřebců plemene český teplokrevník. Pro bližší zkoumání byli vybráni pouze hřebci s více jak 23 potomky. Toto kritérium splnilo 12 hřebců. Průměrná známka u všech znaků lineárního popisu sledované populace hříbat se pohybovala kolem hodnoty 3. Známka 3 byla také nejčastěji udělovanou známkou u většiny znaků. Výjimku tvořilo hodnocení hlavy, kde modus byla známka 4. Známka 3 dominovala v hodnocení kopyta (89 %), postoje předních končetin (88 %), hřbetu (84 %), zadní spěnky (79 %), zádě (71 %) a postoje zadních končetin (69 %). U ostatních znaků se četnost udělovaných známek více blížila normálnímu rozdělení. Korelační analýza ukázala, že hlava hříběte a ušlechtilost jeho otce je v nízké míře závislosti (r = 0,15), a že hříbata s lépe hodnocenou a ušlechtilejší hlavou mají otce s vyšší známkou u znaku ušlechtilostí. Výsledky práce porovnávají celkovou populaci hříbat s potomky po jednotlivých hřebcích. Výstupy ukázaly, že například hříbata po hřebci Cannon Reuvekamp's Z mají s průměrnou známkou 3,91 hlavu menší a ušlechtilejší v porovnání se zbytkem populace. Hříbata po hřebci Heartbreak, kteří oproti ostatním hříbatům mají otevřený postoj zadních končetin s průměrnou známkou 2,76. Tato data by měla být přínosem pro chovatele a poskytnout užitečné informace při výběru vhodného plemeníka pro jejich klisny.
|
|
Příčiny vzniku špalkového kopyta a možnosti terapie
Bartoňová, Eliška
Tato diplomová práce řeší možné příčiny vzniku a možnosti terapie špalkového kopyta u koní. Cílem bylo vypracování teoretické literární rešerše a následně pozorování vývoje špalkových kopyt během terapie u pony klisny se sběrem dat, které bylo později vyhodnoceno. Práce má tedy dvě části. První, teoretickou, kdy bylo čerpáno z mnoha českých i zahraničních zdrojů a následně byl vytvořen přehled možných příčin vzniku špalkového kopyta u koní. Ve druhé, praktické, části pak probíhalo pozorování a dokumentování špalkových kopyt pony klisny během tří let terapie. Úhly kopyt byly měřeny pomocí úhloměru a získaná data byla následně vyhodnocena pomocí grafického znázornění. Dále byla zpracována statistická analýza pro ověření spolehlivosti dat. Získané výsledky pak ukazují snižující se trend úhlů obou postižených kopyt. Lze tak usuzovat, že efektivní náprava této patologie je možná.
|
|
Průběh porodu a puerperia u klisen
STAROBOVÁ, Hana
Předmětem bakalářské práce je průběh porodu a puerperia u klisen. Nejdřív se za-bývá pohlavní aktivitou u klisen včetně rozboru jednotlivých významných faktorů, které ji ovlivňují. Dále se práce zaměřuje na oplození a graviditu klisny a jejich poruchy. Jsou zde nastíněny jak příčiny, tak i průběh a možnosti ošetření. Stěžejní část se zaměřuje na vlastní porod, jeho komplikace a následně na poporodní období. V rámci práce byl proveden průzkum průběhu porodu a puerperia, který měl zjistit charakteristiku březích klisen, průběh březosti a porodu, komplikace během porodu a po něm a základní informace o narozeném hříběti. V průzkumu bylo zjištěno, že mezi respondenty je nejoblíbenější plemeno koně český teplokrevník a jsou využíváni ve většině k zájmovému ježdění. Klisny jsou zpravidla starší 8 let a jedná se o jejich 3. nebo následnou březost. Průběh porodu byl z naprosté většiny bezproblémový a ukončený do jedné hodiny. Následně prů-zkum řešil poporodní období, kdy bylo zjištěno, že klisny ve větší míře netrpěly klinickými příznaky ani záněty. Narozená hříbata byli většinou hřebečci, kteří z velké části byli samostatní, takže nepotřebovali pomoci s prvním napitím a od-chod smolky proběhl maximálně do 4 hodin.
|
|
Nepravidelnosti postojů u hříbat po narození a možnosti jejich korekce
SOUKUPOVÁ, Dominika
Diplomová práce byla zaměřena na nepravidelnosti postojů u hříbat po narození a možnosti jejich korekce. Do sledování bylo zapojeno celkem 8 hříbat, z toho 6 valachů a 2 klisny různých plemen a rozdílného věku od různých majitelů a chovatelů z České republiky. Pomocí fotografií byl zaznamenán počáteční, průběžný a konečný stav kopyt hříbat. Z nich byl změřen úhel kopyta, úhel přední stěny kopytní a spěnkového kloubu, dále úhel v karpálním/hleznovém kloubu a u několika případů i úhel v kolenním kloubu. U všech hříbat byl také popsán průběh ortopedických korekcí.
|
|
Otcovská role harémového samce: Analýza interakcí hřebec-hříbě
ŠANDLOVÁ, Kateřina
Cílem této práce bylo analyzovat interakce mezi hřebcem a jeho potomky u dvou stád exmoorských pony žijících v přirozeném sociálním uspořádání. Tyto interakce dosud nebyly podrobněji zkoumány. Studovány a porovnávány byly agresivní a přátelské interakce, klapání čelistí u hříbat a hravé chování mezi jedinci, se zaměřením na interakce hřebec-hříbě. Výsledky naznačují, že hřebec je nejčastější dospělý recipient hříběcího chování a může tak hrát významnou roli v motorickém a sociálním vývoji hříbat.
|
| |