|
Hrabě František Antonín Špork - zastánce myšlenek jansenismu a náboženské tolerance
Langer, Marketa ; Veverková, Kamila (vedoucí práce) ; Lášek, Jan Blahoslav (oponent)
Předkládaná magisterská práce HRABĚ FRANTIŠEK ANTONÍN ŠPORK - ZASTÁNCE MYŠLENEK JANSENISMU A NÁBOŽENSKÉ TOLERANCE se zabývá dobou barokní, takzvaného "českého baroka" v 17. - 18. století. Končí počátkem osvícenství. Jedním z jeho hlavních představitelů v oblasti českých zemí byl hrabě František Antonín Špork. První kapitola sleduje vznik hnutí jansenismu, zakladatele Cornelia Otto Jansena, zmiňuje kořeny hnutí uvnitř prostředí lovaňské univerzity. Věnuje se vlivu Cornelia Otto Jansena na francouzský jansenismus pod vedením Jean-Antoine Duvergier de Hauranne (prvního abbého de Saint-Cyran) v klášteře Port Royal des Champs, francouzským osobnostem hnutí. Zásadními byli Martin de Barcos, Antoine Arnauld, Blaise Pascal a Pasquier Quesnel, Ovlivnili jansenismus v prostředí českých zemí. Současně se první kapitola věnuje řádu Tovaryšstva Ježíšova, který vystupuje jako protipól shodné ideje katolické reformy v době potridentské. Ve druhé kapitole jsou v úvodu představeny osobnosti českého jansenismu - Valerian Magni a Jeroným Hirnhaim. Kapitola se zabývá ústřední postavou magisterské práce. Tím je hrabě František Antonín Špork, který se stal nejvýraznější osobností českého hnutí katolické obrody v jansenistickém duchu a dnes vpravdě archetypální osobností, kterou zašťiťuje odkaz, který myšlení jansenismu zčásti...
|
|
Hrabě František Antonín Špork - zastánce myšlenek jansenismu a náboženské tolerance
Langer, Marketa ; Veverková, Kamila (vedoucí práce) ; Lášek, Jan Blahoslav (oponent)
Předkládaná magisterská práce HRABĚ FRANTIŠEK ANTONÍN ŠPORK - ZASTÁNCE MYŠLENEK JANSENISMU A NÁBOŽENSKÉ TOLERANCE se zabývá dobou barokní, takzvaného "českého baroka" v 17. - 18. století. Končí počátkem osvícenství. Jedním z jeho hlavních představitelů v oblasti českých zemí byl hrabě František Antonín Špork. První kapitola sleduje vznik hnutí jansenismu, zakladatele Cornelia Otto Jansena, zmiňuje kořeny hnutí uvnitř prostředí lovaňské univerzity. Věnuje se vlivu Cornelia Otto Jansena na francouzský jansenismus pod vedením Jean-Antoine Duvergier de Hauranne (prvního abbého de Saint-Cyran) v klášteře Port Royal des Champs, francouzským osobnostem hnutí. Zásadními byli Martin de Barcos, Antoine Arnauld, Blaise Pascal a Pasquier Quesnel, Ovlivnili jansenismus v prostředí českých zemí. Současně se první kapitola věnuje řádu Tovaryšstva Ježíšova, který vystupuje jako protipól shodné ideje katolické reformy v době potridentské. Ve druhé kapitole jsou v úvodu představeny osobnosti českého jansenismu - Valerian Magni a Jeroným Hirnhaim. Kapitola se zabývá ústřední postavou magisterské práce. Tím je hrabě František Antonín Špork, který se stal nejvýraznější osobností českého hnutí katolické obrody v jansenistickém duchu a dnes vpravdě archetypální osobností, kterou zašťiťuje odkaz, který myšlení jansenismu zčásti...
|