|
Effect of international trade on industry structure in Ghana
Lamptey, Eva
Cílem práce bylo empiricky zjistit vliv mezinárodního obchodu na strukturu průmyslu v Ghaně. Byl proveden kvantitativní výzkum na základě údajů z let 1990 až 2018. Pro samotný odhad byl užit ADL model, který umožňuje zjištění dlouhodobého i krátkodobého vlivu mezinárodního obchodu na strukturu průmyslu. Zkoumány byly proměnné jako otevřenost obchodu (jako měřítko mezinárodního obchodu), inflace, směnný kurz a složky HDP jako měřítko struktury průmyslu. Pro dosažení porovnatelných výsledků byly údaje pro analýzy získány z ukazatelů Světového bankovnictví Světové banky (WDI). Tato studie odhalila, že z dlouhodobého hlediska měla otevřenost obchodu nepříznivý a statisticky významný vliv na růst HDP. Inflace měla také pozitivní a nevýznamný vztah k růstu HDP. Směnný kurz opět vykazoval pozitivní vliv na růst HDP. Studie dále zjistila, že v krátkodobém horizontu je otevřenost obchodu a inflace ve shodě dlouhodobými výsledky, na rozdíl od směnného kurzu.
|
|
Faktory ovlivňující spotřebu palmového oleje ve vybraných zemích Evropy
Kunovjánková, Adriana
Bakalářská práce se zaměřuje na faktory ovlivňující spotřebu a využití palmového oleje v Evropě a ve vybraných evropských zemích. Práce poskytuje základní přehled o účelech používání palmového oleje na evropském trhu a faktorech, jež ovlivňují jeho spotřebu. První část práce pojednává o pěstování palmy olejné, produkci palmového oleje a jeho zpracování. Dále je uvedeno využití palmového oleje v průmyslu a jeho vliv na zdraví z hlediska složení. V práci jsou také popsány dopady na ekosystém v důsledku pěstování na palmových plantážích. Výsledky obsahují srovnání importu, exportu, způsobu využívání a spotřeby palmového oleje v Nizozemsku, Itálii, Polsku a Norsku. Nizozemsko s nejvyšším importem se jeví jako překupní země, kdy z celkového množství pro vlastní spotřebu využívá jen poměrně malou část. Spotřeba palmového oleje v Itálii je připisována potravinářskému průmyslu a výrobě biopaliv. V oblasti biopaliv je to částečně v důsledku nevědomosti občanů. V Polsku je hlavním faktorem spotřeby palmového oleje především nízká cena dovezeného palmového oleje, který je využit v potravinářských výrobcích a výrobcích osobní spotřeby jako je kosmetika a čistící prostředky. Norsko je zemí, kde je hlavním faktorem nízké spotřeby především zájem o životní prostředí. Spotřebu palmového oleje vybraných zemí ovlivňují nejvíce socioekonomické ukazatele, zájem spotřebitelů o životní prostředí a společná politika Evropské unie.
|
|
Identifikace faktorů výkonnosti bank v ČR
Krupauerová, Tereza
Diplomová práce se zaměřuje na vliv hospodářských cyklů na výkonnost bank v České republice. V teoretické části práce jsou objasněny potřebné pojmy a souvislosti spojené s tématem, stejně tak je vymezena i metoda měření výkonnosti bank. Následně je v praktické části zjišťován, jak pomocí grafických analýz, tak pomocí ekonometrických modelů reálný vliv makroekonomických ukazatelů na rentabilitu kapitálu a rentabilitu aktiv. Vzorek obsahuje pouze čtyři vybrané banky, a to jak ty největší, tak i zástupce malých. Výsledky jsou na závěr vhodně interpretovány.
|
|
Vývoj stavu potravinové jistoty ve vybraných zemích poloostrova Zadní Indie v období let 2000–2017
Jungová, Marie
Diplomová práce řeší stav potravinové jistoty v Kambodži, Laosu, Myanmaru a Vietnamu v období let 2000 až 2017. Termín potravinová jistota se začal užívat v 70. letech minulého století, po globální potravinové krizi. Potravinová jistota zahrnuje mnoho indikátorů z pilíře dostupnosti, přístupu, využití a stability potravinových zdrojů. Cílem práce bylo posoudit stav, porovnat a určit příčiny vývoje potravinové jistoty v jednotlivých zemích. Na základě sekundárních dat poskytovaných Organizací pro výživu a zemědělství (FAO), byl vypočítán kompozitní indikátor pro jednotlivé vybrané země. Práce je rozdělena na teoretickou a praktickou část. Teoretická část je obsažena v literárním přehledu, v praktické části jsou prezentovány výsledky kompozitního indikátoru určujícího celkový stav potravinové jistoty. Podle tohoto ukazatele je nejpříznivější situace potravinové jistoty je ve Vietnamu, a to i přes to, že jeho růst trendu je nejpomalejší. Nejméně příznivá potravinová situace je v současné době v Myanmaru z důvodu narušení pilíře stability. Kambodža a Laos mají podobný vývoj potravinové jistoty a výsledek kompozitního indikátoru se přibližuje výsledku Vietnamu. Hlavní příčiny, které vedou k rozdílnému vývoji jsou nízká úroveň zemědělské produkce, zranitelnost vůči změnám klimatu a pokles zemědělské plochy.
|
|
Úspory českých domácností a jejich souvislost s hospodářským cyklem
Hořínková, Michaela
Hořínková, M. Úspory českých domácností a jejich souvislost s hospodářským cyklem. Bakalářská práce. Brno: Mendelova univerzita v Brně, 2020. Bakalářská práce je zaměřena na problematiku struktury úspor českých domác-ností a jejich souvislost s hospodářským cyklem. V práci jsou vymezeny základní charakteristiky jednotlivých spořicích produktů, úspor, spotřeby a hrubého domácího produktu atd. Praktická část práce se nejprve věnuje deskripci vývoje vybraných spořicích produktů a poté deskripci makroekonomického prostředí české ekonomiky (vývoj hrubého domácího produktu, vývoj míry úspor, vývoj průměrného příjmu a průměrné spotřeby). Následně bude ověřena souvislost vývoje úspor a hospodářského cyklu za pomocí korelační analýzy. České domácnosti jsou spíše konzervativní klienti a dávají přednost méně rizikovým produktům, ale dochází i k rozvoji alternativního typu spoření a investování. Na základě výsledků korelační analýza lze potvrdit, že neexistuje vztah míry úspor a hospodářského cyklu, proto lze tvrdit, že tyto dvě veličiny spolu nesouvisí.
|
|
The role of infrastructure on the economic development of Nigeria
Omoruan, Emmanuel Ekpen
Tato práce se zabývá analýzou vlivu infrastruktury na hospodářský růst v Nigérii. K výzkumu byly použity roční časové řady z let 1993-2018 a zkoumaná data byla získána z databáze Světové Banky a Enerdata. Jako metoda výzkumu byla použita Johansenova metoda testování kointegrace a metoda nejmenších čtverců (OLS) pro odhad vícenásobného regresního modelu. Závislou proměnnou je zde Hospodářský růst (EG) vyjádřený jako Hrubý domácí produkt. Nezávislými proměnnými jsou pak Energetická Infrastruktura (EID), vyjádřená jako produkce elektrické energie, a Komunikační Infrastruktura (CID) vyjádřená jako hustota telefonního připojení na 100 obyvatel. Výsledky výzkumu potvrzují, že Energetická Infrastruktura a Komunikační Infrastruktura mají pozitivní vliv na hospodářský rozvoj v Nigérii.
|
|
Vliv mezinárodního obchodu na hospodářský vývoj Korejské republiky
Dorňák, Pavel
Cílem práce je zjistit, do jaké míry má zapojení do mezinárodního obchodu vliv na hospodářský vývoj Korejské republiky. V empirické části práce je pomocí kore-lační a regresní analýzy popsán vztah mezi vybranými ukazateli zahraničního ob-chodu a hospodářského vývoje. Výsledky korelačních analýz poukazují na přímou závislost mezi ukazateli. S růstem zahraničního obchodu se zvyšuje růst hrubého domácího produktu a naopak. Podle výsledků regresních analýz vedlo zvýšení růstu exportu o 1 procentní bod ke zvýšení růstu HDP o 0,112 procentního bodu.
|
|
Emise skleníkových plynů a ekonomický růst
Spurná, Lucie
Diplomová práce se zabývá identifikací vztahu mezi výkonností ekonomiky a emisemi oxidu uhličitého. Cílem bylo zjistit, zda existuje vztah mezi těmito proměnnými pro vybrané země a to Českou republiku, Slovenskou republiku a Švédské království. Za tímto účelem byly použity data pro jednotlivé země za období 1992 až 2014 a zkonstruovány modely pomocí metody nejmenších čtverců OLS. Výsledky naznačují, že ve všech zkoumaných zemích existuje totožný vztah mezi výkonností ekonomiky a emisemi oxidu uhličitého. Vyjma posouzení vztahu mezi emisemi oxidu uhličitého a výkonností ekonomiky je analyzována časová řada emisí České republiky, z níž plyne, že emise oxidu uhličitého mají klesající trend. V závěru jsou shrnuty významné výsledky práce.
|
|
The determinants of foreign direct investment inflows in Ghana
Danso, Kwadwo
Pro rozvojové země jsou PZI považovány za důležitý nástroj, jehož prostřednictvím lze dosáhnout ekonomického růstu, a ani Ghana není výjimkou. Tato práce zohledňuje faktory, které přesvědčují zahraniční investory, aby si Ghanu vybrali jako potenciální místo investic. Tudíž tato práce posuzuje vztah mezi PZI, což je závislá proměnná, a dalšími pozorovanými proměnnými, což jsou růst HDP, směnný kurz, inflace, korupce, politická stabilita a otevřenost obchodu od roku 1995 do roku 2019. Práce používá model regrese nejmenších čtverců v analýze průřezových údajů, aby přezkoumala vliv mezi závislou proměnnou (PZI) a dalšími pozorovanými proměnnými (růst HDP, inflace, otevřenost obchodu, směnný kurz, korupce a politická stabilita), u kterých lze předpokládat, že jsou klíčovými faktory PZI v Ghaně. Fyzické kontroly v systému GRETL prokázaly pozitivní vztah mezi PZI a všemi dalšími proměnnými, kromě inflace a otevřenosti trhu. Statisticky významnými proměnnými byly nicméně korupce, otevřenost trhu a růst HDP. Tato práce doporučuje postupy, které by vláda mohla použít, aby přitáhla více PZI, např. udržet inflaci stabilní, otevřít se možnostem obchodování s více zeměmi, zajistit infrastrukturu a ekonomické stimuly, které přitáhnou PZI, a potlačit korupční praktiky.
|
|
Zdaňování příjmů v ČR a na Slovensku ve vazbě na ekonomické dopady
Glosová, Hana
Diplomová práce identifikuje daňové zatížení práce v České republice a na Slovensku a jeho vliv na makroekonomické ukazatele HDP a nezaměstnanost. Empirická část práce bude provedena v programu Gretl pomocí vícerozměrné regresní analýzy. K výzkumu budou použity čtvrtletní časové řady od roku 2014 do 2. čtvrtletí roku 2021. Vysvětlované proměnné budou růst hrubého domácího produktu a nezaměstnanost. Vysvětlující proměnné jsou inkasa jednotlivých daní přepočítané na ekonomicky aktivního obyvatele. Pro vzájemné srovnání bude provedena panelová analýza. Na závěr budou výsledky diskutovány.
|