|
Oxidative stress biomarkers of the erythrocyte in the newborn - a follow-up study
Zubatá, Karolína ; Čečková, Martina (vedoucí práce) ; Hronek, Miloslav (oponent)
Univerzita Karlova University of Porto Farmaceutická fakulta v Hradci Králové Faculty of Pharmacy Katedra farmakologie a toxikologie Department of Biological Sciences Student: Karolína Zubatá Školitel: doc. PharmDr. Martina Čečková, Ph.D. Konzultanti: Susana Rocha, Ph.D., prof. Alice Santos-Silva, Ph.D. Název diplomové práce: Biomarkery oxidačního stresu erytrocytů u novorozence - follow-up studie Oxidační stres (OS) bývá primárně spojován s patologickými stavy, byl však popsán i u zdravých, v termínu narozených dětí, a to v důsledku drastických změn, kterými organismus novorozence během a po porodu prochází. Cílem naší práce bylo pomocí vhodných biomarkerů proměřit hladiny OS v erytrocytech (RBC) novorozenců a přispět k porozumění toho, jak se organismus adaptuje na vnější prostředí. Tato problematika není plně prozkoumána a chybí oficiální referenční hodnoty. Vzorky krve byly získány od malého počtu subjektů (n = 8) a to dvakrát - v den narození (pupečníková krev) a po dvou měsících, jako follow-up vzorky (periferní krev). V nemocnici byla provedena základní hematologická a biochemická vyšetření, naše experimentální data zahrnují proměření několika biomarkerů OS v různých frakcích krve (RBC membrány, plasma a celé RBC): membránově vázaný hemoglobin (MBH), peroxidace lipidů (LPO), kvantifikace...
|
|
Oxidative stress biomarkers of the erythrocyte in the newborn - a follow-up study
Zubatá, Karolína ; Čečková, Martina (vedoucí práce) ; Hronek, Miloslav (oponent)
Univerzita Karlova University of Porto Farmaceutická fakulta v Hradci Králové Faculty of Pharmacy Katedra farmakologie a toxikologie Department of Biological Sciences Student: Karolína Zubatá Školitel: doc. PharmDr. Martina Čečková, Ph.D. Konzultanti: Susana Rocha, Ph.D., prof. Alice Santos-Silva, Ph.D. Název diplomové práce: Biomarkery oxidačního stresu erytrocytů u novorozence - follow-up studie Oxidační stres (OS) bývá primárně spojován s patologickými stavy, byl však popsán i u zdravých, v termínu narozených dětí, a to v důsledku drastických změn, kterými organismus novorozence během a po porodu prochází. Cílem naší práce bylo pomocí vhodných biomarkerů proměřit hladiny OS v erytrocytech (RBC) novorozenců a přispět k porozumění toho, jak se organismus adaptuje na vnější prostředí. Tato problematika není plně prozkoumána a chybí oficiální referenční hodnoty. Vzorky krve byly získány od malého počtu subjektů (n = 8) a to dvakrát - v den narození (pupečníková krev) a po dvou měsících, jako follow-up vzorky (periferní krev). V nemocnici byla provedena základní hematologická a biochemická vyšetření, naše experimentální data zahrnují proměření několika biomarkerů OS v různých frakcích krve (RBC membrány, plasma a celé RBC): membránově vázaný hemoglobin (MBH), peroxidace lipidů (LPO), kvantifikace...
|
|
Oxidative stress biomarkers of the erythrocyte in the newborn - a follow-up study
Zubatá, Karolína ; Čečková, Martina (vedoucí práce) ; Hronek, Miloslav (oponent)
Univerzita Karlova University of Porto Farmaceutická fakulta v Hradci Králové Faculty of Pharmacy Katedra farmakologie a toxikologie Department of Biological Sciences Student: Karolína Zubatá Školitel: doc. PharmDr. Martina Čečková, Ph.D. Konzultanti: Susana Rocha, Ph.D., prof. Alice Santos-Silva, Ph.D. Název diplomové práce: Biomarkery oxidačního stresu erytrocytů u novorozence - follow-up studie Oxidační stres (OS) bývá primárně spojován s patologickými stavy, byl však popsán i u zdravých, v termínu narozených dětí, a to v důsledku drastických změn, kterými organismus novorozence během a po porodu prochází. Cílem naší práce bylo pomocí vhodných biomarkerů proměřit hladiny OS v erytrocytech (RBC) novorozenců a přispět k porozumění toho, jak se organismus adaptuje na vnější prostředí. Tato problematika není plně prozkoumána a chybí oficiální referenční hodnoty. Vzorky krve byly získány od malého počtu subjektů (n = 8) a to dvakrát - v den narození (pupečníková krev) a po dvou měsících, jako follow-up vzorky (periferní krev). V nemocnici byla provedena základní hematologická a biochemická vyšetření, naše experimentální data zahrnují proměření několika biomarkerů OS v různých frakcích krve (RBC membrány, plasma a celé RBC): membránově vázaný hemoglobin (MBH), peroxidace lipidů (LPO), kvantifikace...
|
|
Využití hematologie v zoologických studiích
Poplová, Jitka ; Vinkler, Michal (vedoucí práce) ; Krulová, Magdaléna (oponent)
Hematologické metody jsou rozšířenou součástí zoologického výzkumu. Bohužel, mnohé, především ekologicky zaměřené studie, trpí určitými metodologickými nedostatky a nepřesnou interpretací výsledků. To se týká především metod vyšetření buněčných krevních elementů. V této práci jsem se proto rozhodla shrnout základní hematologické metody použitelné v zoologické praxi, popsat jejich postupy, výhody i možná úskalí. Zároveň jsem se pokusila upozornit na možnosti aplikace některých méně rozšířených hematologických metod s potenciálně významnou interpretační hodnotou. V praktické části práce jsem ukázala, že vyšetření diferenciálního počtu imaturních erytrocytů může u ptáků sloužit jako pomocný znak indikující zdravotní stav jedince.
|
|
Vliv snížené hladiny vitaminu B12 a kyseliny listové na morfologii erytrocytů
POPELOVÁ, Michaela
Morfologie erytrocytu je důležitým diagnostickým prvkem. Změny v morfologii mohou ukázat na určité onemocnění. Z morfologických znaků erytrocytu automatické analyzátory běžně vyšetřují velikost a barvitelnost. Velikost erytrocytu se pohybuje v rozmezí 6,7 - 7,7 mikrometrů. Menší erytrocyty jsou nazývány mikrocyty, větší pak makrocyty. Velikost erytrocytů posuzujeme podle hodnoty MCV (Mean Cell Volume), která udává průměrný objem erytrocytu. Pro správný vývoj a metabolismu erytrocytu je důležitý přísun látek potřebných pro krvetvorbu, jako jsou bílkoviny, vitaminy a minerály. Látkami ovlivňujícími morfologii erytrocytů jsou především železo, vitamin B12 a kyselina listová. Deficit těchto látek vede k morfologickým změnám krevního obrazu. Při nedostatku železa je v periferní krvi přítomna mikrocytóza (MCV < 80 fl). Opačná změna, makrocytóza, vzniká při deficitu vitaminu B12 a kyseliny listové (MCV >97 fl). Tato změna je hlavním tématem projektu. Kromě změn v periferní krvi vznikají v důsledku deficitu vitaminu B12 a kyseliny listové změny i v kostní dřeni. Deficit vitaminu B12 způsobí megaloblastovou přestavbu kostní dřeně. Megaloblastová přestavba kostní dřeně se od normoblastové kostní dřeně liší velikostí, tvarem a nepoměrem mezi vyzráváním jádra a cytoplazmy. Toto zaostávání zrání jádra za cytoplazmou, je způsobeno váznutím tvorby DNA, kterou způsobí již zmiňovaný deficit vitaminu B12. Hematologickými onemocněními způsobenými deficitem vitaminu B12 jsou megaloblastová anemie a perniciózní anemie. Tato onemocnění jsou v práci také zmíněna. Příčiny, které vedou k nedostatku obou vitaminů, jsou různé, např. nedostatečný příjmem potravou, či porucha ve vstřebávání. Automatické analyzátory dnes nabízí celou škálu vyšetření parametrů krevních buněk. Vzorky byly zpracovány na automatickém analyzátoru Coulter LH 750, který pracuje na impedančním principu. Hodnotu MCV analyzátor vypočte pomocí softwaru jako průměr všech naměřených impedančních pulzů. Z celkového počtu vyšetřených hladin vitaminu B12 byla makrocytóza přítomna u 4 % případů. Při deficitních hodnotách (< 150 ng/l) vitaminu B12 to pak bylo 52 %případů. Z celkového počtu vyšetřených hladin kyseliny listové byla makrocytóza přítomna u 7,5 % případů. Při deficitních hodnotách (< 3,1 mikrogram/l) kyseliny listové to pak bylo 38 % případů. Při zvýšených hodnotách MCV byl ve 27 % nalezen deficit vitaminu B12 a ve 33 % v případě kyseliny listové. Tato práce potvrdila souvislost mezi nedostatkem vitaminu B12 a kyseliny listové a následným vznikem morfologických změn. Při nálezu vysokého MCV se vyskytoval jen deficit vitaminu B12, nebo jen deficit kyseliny listové, anebo se současně vyskytoval deficit obou vitaminu.
|