|
Vývoj stavu potravinové jistoty ve vybraných zemích poloostrova Zadní Indie v období let 2000–2017
Jungová, Marie
Diplomová práce řeší stav potravinové jistoty v Kambodži, Laosu, Myanmaru a Vietnamu v období let 2000 až 2017. Termín potravinová jistota se začal užívat v 70. letech minulého století, po globální potravinové krizi. Potravinová jistota zahrnuje mnoho indikátorů z pilíře dostupnosti, přístupu, využití a stability potravinových zdrojů. Cílem práce bylo posoudit stav, porovnat a určit příčiny vývoje potravinové jistoty v jednotlivých zemích. Na základě sekundárních dat poskytovaných Organizací pro výživu a zemědělství (FAO), byl vypočítán kompozitní indikátor pro jednotlivé vybrané země. Práce je rozdělena na teoretickou a praktickou část. Teoretická část je obsažena v literárním přehledu, v praktické části jsou prezentovány výsledky kompozitního indikátoru určujícího celkový stav potravinové jistoty. Podle tohoto ukazatele je nejpříznivější situace potravinové jistoty je ve Vietnamu, a to i přes to, že jeho růst trendu je nejpomalejší. Nejméně příznivá potravinová situace je v současné době v Myanmaru z důvodu narušení pilíře stability. Kambodža a Laos mají podobný vývoj potravinové jistoty a výsledek kompozitního indikátoru se přibližuje výsledku Vietnamu. Hlavní příčiny, které vedou k rozdílnému vývoji jsou nízká úroveň zemědělské produkce, zranitelnost vůči změnám klimatu a pokles zemědělské plochy.
|
|
Diferenciální diagnostika anémií z hlediska morfologického
KLIMENTOVÁ, Michaela
Anémie je považována za celosvětově rozšířené a stále velmi aktuální onemocnění. Tato práce se snaží poukázat na důležitost správné diagnostiky anémií, bez které není možno nastavit správnou a účinnou léčbu. Ačkoli lidí s anémií stále přibývá, velká část o svém onemocnění neví, nemá ho diagnostikované, a tudíž ho má také neléčené. Diagnostika anémie není nikterak složitá, nicméně za správným stanovením diagnózy stojí hlavně diferenciální diagnostika. Velkým přínosem v diferenciální diagnostice bylo popsání erytrocytárních indexů, podle kterých lze určit přesný typ anémie, a jejich následná implementace v diferenciální diagnostice. Tato bakalářská práce s názvem "Diferenciální diagnostika anémií z hlediska morfologického" si za hlavní cíl klade statistické zhodnocení četností jednotlivých typů anémie rozlišených na základě morfologie erytrocytů. V praktické části této práce byly zpracovávány na automatickém hematologickém analyzátoru krevní obrazy a následně byla data z těchto vyšetření statisticky zpracována. Ke zpracování veškerých dat byl využit program Excel. Výsledky statistického zpracování byly vloženy do tabulek a grafů. Před samotným statistickým zpracováním byly stanoveny 3 hypotézy, které byly testovány pomocí chí-kvadrátového testu, jehož výsledkem je hladina významnosti (p). U všech tří hypotéz byla výsledná hladina významnosti <5 %, tzn. že byly všechny nulové hypotézy zamítnuty a ve všech případech byla přijata hypotéza alternativní. Ve zpracovávaném souboru dat se překvapivě častěji vyskytovala anémie makrocytární než mikrocytární (20 % ze všech anémií versus 10 %), ale dle očekávání se vyskytovala více anémie hypochromní než hyperchromní (17,39 % ze všech anémií versus 5,65 %). Nejvíce zastoupenou anémií byla v tomto souboru dat anémie normocytární normochromní (62,61 % ze všech anémií). Získané výsledky z tohoto výzkumu mohou čtenáři posloužit k výzkumným účelům či jako informační zdroj.
|
|
Změny krevního obrazu u chronicky nemocných pacientů a jeho laboratorní zpracování
VÁVROVÁ, Michala
Ve své bakalářské práci se zabývám anémií chronických onemocnění (ACD), která je druhou nejčastější anémií po anémii z nedostatku železa a obvykle doprovází chronické zánětlivé, infekční či dokonce autoimunitní onemocnění. V teoretické části popisuji anémii z obecného hlediska, neboť se jedná o velmi časté onemocnění. Dále se zabývám poruchami metabolismu železa a jeho správným fungováním v organismu, diagnostikou, příčinami, léčbou a novými léčebnými přístupy ACD. Zvláštní pozornost věnuji pacientům, kteří mají anémii s chronickým onemocněním ledvin. Je to jedna z nejčastějších primárních chorob, kterou anémie doprovází a za poslední desetiletí se stala předmětem intenzivního studia. V praktické části se věnuji analýze dat. Nejprve jsem vyšetřila krevní obraz 30 pacientům s ACD pomocí hematologického analyzátoru CELL-DYN Ruby v laboratoři STAFILA, spol. s. r. o. České Budějovice za období červen 2016 až duben 2017. Z krevního obrazu pacientů jsem se dále zabývala těmito parametry: počtem erytrocytů (RBC), množstvím hemoglobinu (HGB), středním objemem erytrocytů (MCV) a distribuční šíří erytrocytů (RDW), poněvadž bývají spojovány s ACD. Vypozorovala jsem, že ACD se nejvíce vyskytovala u pacientů ve věkové kategorii nad 70 let, která zahrnovala hlavně ženy a podle spočítaného průměrného věku obou pohlaví se u žen choroba projevuje o něco dříve. Téměř všichni pacienti měli nízké hodnoty RBC i HGB. Podle hladiny HGB jsem určila závažnost anémie. Nejvíce pacientů mělo lehkou anémii a nejméně pacientů těžkou. Dle průměrných hodnot hemoglobinu (Hb) pro jednotlivé věkové kategorie jsem vysledovala, že hodnota Hb klesá se zvyšujícím se věkem. Dle parametru MCV měla většina pacientů normocytární anémii a dle RDW se heterogenní populace erytrocytů vyskytovala více u mužů. Své výsledky jsem porovnala se studiemi a potvrdila si, že jde opravdu o ACD.
|
|
Metabolický profil dojnic holštýnského plemene v průběhu laktace
HORČIČKOVÁ, Michaela
Diplomová práce byla zaměřena na vyhodnocení dvou metabolických profilů u dojnic holštýnského plemene na základě sestavených krmných dávek pro jednotlivé fáze laktace. Metabolické testy byly provedeny u dojnic v období rozdojování, vrcholu laktace a 2. fáze laktace. U krmných dávek byla spočítána bilance živin. U metabolických profilů byly vyhodnocovány hematologické a biochemické parametry, makrominerální a močový profil. Práce u obou metabolických profilů prokázala snížený počet erytrocytů, což může souviset s výskytem anemie. V období vrcholu laktace lze uvažovat o energetickém deficitu vzhledem k nízkému obsahu triacylglycerolů. U profilových testů byla zjištěna přítomnost ketolátek v moči v období rozdojování. Toto zjištění souvisí s negativní energetickou bilancí, která se vyskytuje v průběhu prvních dvou měsíců po otelení. V rámci minerálního profilu by měla být věnována pozornost zejména obsahu vápníku, který byl snížený u obou profilů. Při porovnání profilů prováděných v roce 2011 bylo zjištěno, že došlo k úpravám krmné dávky a k navýšení obsahu hlavních živin, což se projevilo u dojnic zlepšením metabolických účinků. V chovu dojnic by měl být přesto kladen zvýšený důraz zejména na období rozdojování a doporučením pro předcházení anemii či jiných onemocnění je provádění výběrového metabolického testu.
|
|
Kvalitativní parametry erytrocytů u vybraných druhů zvířat
BÖHMOVÁ, Václava
Cílem této diplomové práce je vyhodnotit hematologické ukazatele červených krvinek v závislosti na fyziologickém stavu a užitkovosti u skotu, ovcí a psů. Do hodnocení kvalitativních parametrů červených krvinek bylo zařazeno 59 krav dojných, 57 krav masných, 62 ovcí a 73 psů. Zhodnocení hematologických parametrů bylo u skotu provedeno na základě produkčního (užitkového) typu a podle sezóny, u ovcí podle sezóny, věku a pohlaví jehňat, u psů na základě pohlaví, věku a velikosti hmotnosti. Mezi užitkovými typy byl statisticky významný rozdíl mezi počtem erytrocytů, hematokritem, koncentrací hemoglobinu, MCV i MCH. U dojných krav byly zjištěny sezónní výkyvy v počtu erytrocytů, hematokritu a hemoglobinu, u masných krav v hodnotách hemoglobinu, MCH a MCHC. Vliv věku u ovcí prokázal vyšší hodnoty erytrocytů a nižší hodnoty MCV a MCH u jehňat. Mezi pohlavím jehňat nebyly zjištěny významné rozdíly. Hodnocením psů podle věku se prokázaly rozdíly u hodnot hematokritu a hemoglobinu. Velikost (hmotnost) ani pohlaví psa neměly prokazatelný vliv na hematologické hodnoty. Anémie byla zjištěna u 36 % dojnic (u masného skotu se nevyskytovala) a u 2 ovcí (3 %). U psů nebyla anémie podle většiny autorů zjištěna.
|
|
Specifika ošetřovatelské péče u klientů s anémií
ROKŮSKOVÁ, Pavla
Téma této bakalářské práce je: {\clq}qSpecifika ošetřovatelské péče u klientů s anémií``. Anémie patří mezi nejčastější onemocnění krvetvorby. Většinou se jedná o druhotný nález provázející jiné choroby. Protože je výskyt tohoto onemocněním poměrně častý, vzniká tak velká pravděpodobnost, že budeme pečovat o anemického pacienta. Výzkumná část této bakalářské práce je zpracována pomocí metod kvalitativního výzkumu. Cílem této práce bylo zjistit specifika ošetřovatelské péče u anemických klientů a jimi udávané neuspokojené potřeby. Sběr dat byl proveden pomocí polostrukturovaných rozhovorů. Rozhovory byly prováděny u sester pracujících na hematologické ambulanci, interním oddělení a u anemických klientů docházejících do hematologické ambulance. Obsah otázek polostrukturovaných rozhovorů vychází zejména z odborné literatury a z koncepčního ošetřovatelského modelu M. Gordonové. Výsledky výzkumu jsou zpracovány pomocí kazuistik, kategorizačních tabulek a základních grafů. V kategorizačních tabulkách jsou vypsány nejzajímavější údaje z provedených rozhovorů. Mezi hlavní výsledky práce řadíme zjištěná specifika ošetřovatelské péče v oblasti náběrů krve, změny složení stravy, pohybového režimu, podávání transfúzí a medikace. Mezi další výsledky práce řadíme zjištění neuspokojených potřeb u anemických klientů. Neuspokojené potřeby klientů jsou vnímány zejména v oblasti fyziologických potřeb, kde největší potíže způsobuje častá únava provázející toto onemocnění. Na základě výsledků práce byla navržena hypotéza určená k dalším výzkumným účelům. Tato práce je určena zejména odborné ošetřovatelské veřejnosti. Výsledky práce nám poukazují na potřeby vyskytující se u klientů a na specifika ošetřovatelské péče o tyto klienty. Přínos této práce spočívá v možnosti využití zjištěných poznatků pro studijní účely a dále při realizaci ošetřovatelské péče o anemické klienty.
|