|
Ošetřovatelské vizity a jejich důležitosti z pohledu sestry a pacienta
BENISKOVÁ, Lucie
Abstrakt Ošetřovatelské vizity a jejich důležitosti z pohledu sestry a pacienta. Tato práce je rozdělena na teoretickou část a praktickou část. Teoretická část obsahuje tři hlavní kapitoly. V první kapitole je popsáno ošetřovatelství jako vědní obor, druhá kapitola zahrnuje ošetřovatelský proces v souvislosti s ošetřovatelskou vizitou a třetí kapitola je věnována ošetřovatelské vizitě. Ošetřovatelské vizity jsou velmi důležité pro zajištění kvalitní ošetřovatelské péče. Dávají pacientovi prostor dozvědět se více o své nemoci, o následných vyšetřeních, ošetřovatelských postupech, rehabilitaci, atd. Sestra a pacient jsou spolu v neustálém kontaktu, a proto jsou sesterské vizity významné jak pro sestry, tak pro klienty. Praktická část je zaměřena na ošetřovatelské vizity. Cílem této bakalářské práce bylo zjistit provádění ošetřovatelských vizit na standardních odděleních Nemocnice Písek a.s., vyzkoumat jejich důležitost pro sestru a klienta a zjistit názory pacientů na tyto vizity. Byly stanovené tyto hypotézy: hypotéza č.1 Ošetřovatelské vizity se běžně na odděleních neprovádí, hypotéza č. 2 Ošetřovatelské vizity nepovažují sestry za důležité a hypotéza č. 3 Pacienti/klienti nejsou dostatečně informováni o ošetřovatelských vizitách. Výzkumný soubor pro dotazníkové šetření tvořily sestry pracující a pacienti hospitalizovaní na standardních odděleních (chirurgické, interní, ortopedické, gynekologicko-porodnické, urologické a neurologické) v Nemocnici Písek a.s. Celkem 84 sester a 138 pacientů. Technika sběru dat probíhala pomocí dvou dotazníků {--} pro sestry a pacienty na standardních odděleních Nemocnice Písek a.s. . Dotazník pro sestry obsahoval 19 otázek a pro pacienty 15 otázek. Ze zjištěných výsledků z výzkumu vyplývá, že hypotéza 1 se potvrdila (ošetřovatelské vizity se běžně na standardních odděleních Nemocnice Písek a.s. neprovádí), hypotéza 2 se nepotvrdila (sestry a pacienti považují tyto vizity za důležité) a hypotéza 3 se potvrdila (většina pacientů nezná pojem sesterská vizita a nikdy se s ním nestkali).
|
|
Zajištění intimity pacienta na standardním oddělení, ARO, JIP
ŠVAGROVÁ, Soňa
Zajištění intimity pacienta na standardním oddělení, ARO, JIP Abstrakt V dnešní době stále více ustupuje důstojnost a intimita při léčení a ošetřování pacientů do pozadí. Problematika zajištění intimity je na každém oddělení odlišná. Bakalářská práce na téma {\clqq}Zajištění intimity pacienta na standardním oddělení, ARO, JIP`` má za cíl zmapování znalostí sester v oblasti intimity a jejího dodržování na různých typech oddělení. Při mnoha činnostech, které sestra provádí vstupuje do intimní zóny pacienta a dochází k narušení jeho intimity. Proto jsme chtěli zjistit, zda mají sestry v této problematice dostatek znalostí. Pacienti se mnohdy nemohou bránit, jejich ochrana přechází na zdravotníky, kteří svým chováním, by měli respektovat nemocné v jakékoli situaci a stavu. Musí udělat vše pro to, aby jeho intimita byla narušena minimálně a nebo vůbec. Z tohoto důvodu jsme si položili otázky: Zda sestry dostatečně zachovávají intimitu pacientů a zda sestry z ARO a JIP dodržují zásady intimity více, než sestry ze standardního oddělení? Výzkumný soubor tvořili sestry pracující na odděleních ARO, JIP a standardu chirurgických oborů v Nemocnici České Budějovice a Český Krumlov a. s.. Jako metoda výzkumu byl zvolen dotazník. Hypotéza č.1, že sestry mají dostatečné informace v oblasti intimity, byla na základě výsledků znalostí potvrzena. Hypotéza č. 2, že sestry nedostatečně zachovávají intimitu pacientů se bohužel potvrdila. Hypotéza č.3 , že sestry které pracují na oddělení ARO, JIP dodržují zásady zajištění intimity více, než sestry pracující na standardních odděleních se nepotvrdila. Z výsledku výzkumu vyplývá, že na všech typech odděleních nedodržují dostatečně při ošetřování nemocných zásady zajištění intimity. Na základě provedeného výzkumu by nemocnice, které nemají ještě vyhotoven vnitřní předpis (směrnici) k této problematice, by měli toto nařízení zpracovat a to například formou {\clqq}Desatera soukromí pacientů`` a věnovat pozornost dodržování zásad na ochranu intimity pacientů. Je potřeba, aby právě zde sestry uplatnili roli obhájkyně práv pacientů.
|
|
Vliv ošetřovatelské péče na průběh hospitalizace klienta s diagnózou MRSA
ŠTVERÁKOVÁ, Martina
Bakalářská práce mapuje vliv ošetřovatelské péče na průběh hospitalizace klienta s diagnózou MRSA. Z výsledků šetření vyplynulo, že nemocní s MRSA hospitalizovaní v izolaci jsou o důvodu izolace a o pravidlech ošetřovatelské péčw v ní poskytované ve 100 % informováni zdravotnickým personálem, a že tato pravidla a opatření vnímají pozitivně, jako potřebná opatření k prevenci přenosu nemocí. Cíl práce byl splněn, hypotéza byla potvrzena.
|
|
Specifika ošetřování reprezentantů církve - církevních hodnostářů
ŠEVČÍKOVÁ, Kateřina
Tématem naší práce byla Specifika ošetřování reprezentantů církve - církevních hodnostářů. Stanovili jsme si tři cíle: 1. Vymezit daná specifika při ošetřování církevních představitelů různých náboženských směrů., 2. Popsat denní režim církevních představitelů různých náboženských směrů., 3. Zjistit, do jaké míry jsou církevní představitelé různých náboženských směrů spokojeni s poskytovanou ošetřovatelskou péčí. Práci jsme rozdělili na teoretickou a praktickou část. V teoretické části se mohou sestry, ale i širší veřejnost, seznámit se základními informacemi o pěti náboženstvích, s jejichž zástupci se můžeme v našich nemocnicích setkat: římskokatolictví, protestantství, pravoslaví, judaismus, islám. V rámci naší práce se zabýváme také specifiky ošetřování řádových sester. Kapitoly jsou přehledně členěny, v úvodu vždy zmiňujeme krátkou světovou historii daného náboženství, poté historii v Čechách, následuje stručná filozofie a důležitá dogmata dané víry. Na konci každé kapitoly uvádíme denní režim církevního hodnostáře a specifika jeho ošetřování. V praktické části pak diskutujeme o výsledcích našeho výzkumu. K získání dat jsme použili dvě metody. Metodou dotazníku jsme zjišťovali úroveň znalostí sester o výše uvedených náboženstvích a jejich názor na potřebu specifického přístupu při ošetřování církevních hodnostářů. Úroveň jejich znalostí byla uspokojivá. Hypotéza, ve které jsme předpokládali, že zdravotní pracovníci ošetřující církevní představitele různých náboženských směrů nepředpokládají zásadní rozdíly při jejich ošetřování v porovnání s ostatními klienty, se nám po statistickém zpracování nepotvrdila. K získání dat od církevních hodnostářů jsme použili metodu standardizovaného rozhovoru. Po vyhodnocení takto získaných informací se nám potvrdila následující hypotéza: Církevní představitelé různých náboženských směrů jsou spokojeni s poskytovanou ošetřovatelskou péčí. Na základě výsledků tohoto výzkumu jsme doporučili zařadit téma specifika ošetřování církevních hodnostářů v rámci předmětů multikulturního ošetřovatelství (pro zdravotnické asistenty, sestry bakalářky i sestry magistry), dále zařadit toto téma i do programu odborných konferencí, rekvalifikačních kurzů či vzdělávacích seminářů, aby i sestry, které ještě neměly v učebním programu multikulturní ošetřovatelství, měly možnost se s tímto nově diskutovaným tématem seznámit. Bylo by rovněž vhodné, kdyby vzdělávací instituce více využívaly nabídek židovských obcí či islámských nadací, které aktivně nabízejí zájemcům přednášky a bližší seznámení s daným náboženstvím a také se naučily přitažlivou formou motivovat sestry, aby měly zájem dozvědět se nové informace o náboženstvích a tak získaly širší všeobecný přehled, který je pro erudovanou sestru nezbytností.
|
| |
| |
|
Využití kompenzačních pomůcek usnadňujících pohyb a manipulaci u imobilního pacienta
JAROLÍNOVÁ, Romana
Bakalářská práce na téma "Využití kompenzačních pomůcek usnadňujících pohyb a manipulaci u imobilního pacienta", popisuje reakce organismu na imobilitu, kompenzační pomůcky a manipulaci sestry s imobilním pacientem. Praktická část je realizována formou kvantitativního výzkumu. Porovnává zkušenosti sester se správnou manipulací u imobilního pacienta v nemocnici a v domově důchodců. Dále uvádí, ve kterém zařízení mají k dispozici zvedací zařízení a zda mají sestry informace o existenci kompenzačních pomůcek.
|
|
Problematika ošetřovatelské péče u klienta s apalickým syndromem
DRÁBKOVÁ, Kateřina
Práce se zabývá Problematikou ošetřovatelské péče u klienta s apalickým syndromem. Byly stanoveny čtyři hypotézy. První hypotéza předpokládá, že sestry poskytují klientům péči zaměřenou spíše na léčení vzniklých komplikací. Po zhodnocení výsledků zaměřených na ošetřovatelskou péči bylo zjištěno, že některé sestry znají správné ošetřovatelské postupy a některé ne. Z toho vyplývá, že klientům je někdy poskytována péče správná a jindy ne. Hypotéza 1 byla tedy potvrzena. Další tří hypotézy byly zformulovány na předpokladu, že sestry nemají informace o koncepci BS, nevědí o možnosti jejího využití u klientů s AS a nepoužívají tuto koncepci při péči o klienty s AS. Výsledky týkající se problematiky koncepce BS byly však velmi pozitivní. Sestry koncepci znají a při péči o klienty s AS ji používají. Hypotézy 2,3,4 nebyly potvrzeny.
|
|
Humanismus a filantropie v ošetřovatelství
ŠEVČÍKOVÁ, Jitka
Diplomová práce pojednává o problematice Humanismu a filantropii v ošetřovatelství. Teoretická část práce byla zaměřena na definování a popisu základní terminologie. Z pohledu historického popisuji vývoj humanismu a filantropie v profesi sester a dále zmiňuji současný stav. Neopomíjím se dotknout etiky a dobrovolnictví. Praktická část diplomové práce je zaměřena na fázi přípravnou, dále fázi terénního sběru dat, kvantitativní rozbor získaných výsledků.Cílem bylo zjistit, zda se sestry podílejí na dobrovolné činnosti v neziskových organizacích. Tento cíl byl dosažen na základě vyvrácení či potvrzení dvou hypotéz, že sestry pracující v nemocnicích se nepodílejí na dobrovolné činnosti v neziskovém sektoru, ale uplatňují principy humanismu a filantropie ve své profesi.
|
|
Prospektivní studie: Vliv BMI, komorbidity a podávání antibiotik na hojení laparotomických ran u žen
CIMLOVÁ, Ivana
ABSTRACT Na konci 20. století zasáhl rychlý rozvoj poznatků i gynekologickou operativu. Stále přichází nové návrhy diagnostických i léčebných postupů, vyvíjejí se velká množství stále účinnějších léků, lékaři jsou postaveni před řešení úkolů vyplývajících z negativního působení zevního prostředí na člověka moderní doby. V některých oblastech se péče o ženy a matky za posledních dvacet let zcela změnila, v klasické gynekologii se změnil způsob diagnostiky a klasifikace (např. zánětlivých onemocnění), do rutinní praxe byly zavedeny nové operační techniky. V této práci se zabýváme klasickou gynekologickou operativou - chirurgickou léčbou, která nabízí pouze invazivní způsob operace. Sledujeme hojení operačních ran po provedených abdominálních laparotomiích. Cílem práce bylo zjistit a porovnat hojení operační rány po laparotomických operacích u žen s rozdílným BMI {--} indexem a zjistit během hospitalizace, zda jsou ženy s vyšším BMI - indexem (25,0-29,9) po laparotomických operacích léčeny antibiotiky. Stanoveny byly tři hypotézy. Hypotéza jedna zní: {\clqq} U žen s BMI v normě (18,4-24,9) se operační rána hojí per primam``. Podle výsledků se hypotéza jedna zcela nepotvrdila. I když se jednoznačná převaha žen v této skupině hojila primárně, objevily se zde i ženy se sekundárním hojením operační rány. Hypotéza dva zní: {\clqq}U žen s BMI {--} indexem vyšším (25,0-29,9) a vysokým ( vyšším, nebo rovno 30,0 ) se operační rána hojí per sekundam``. Z výsledků znázorněných v grafech vyplývá, že i druhá hypotéza byla vyvrácena, pouze sekundární hojení u žen ve skupinách s BMI vyšším a vysokým nenastalo, nicméně jde o pozitivní výsledek. Hypotéza 3 zní: {\clqq} Ženy s BMI {--} indexem vyšším (25,0-29,9) a vysokým ( vyšším, nebo rovno 30,0 ) jsou během hospitalizace léčeny antibiotiky``. Tato hypotéza byla potvrzena. Kvantitativní výzkum byl proveden pomocí metody shromažďování dat obsahovou analýzou z lékařské dokumentace u sta náhodně vybraných pacientek v období srpen 2006 až listopad 2006. Shromažďování dat probíhalo v archívu Nemocnice České Budějovice, a. s. Tímto výzkumem bylo zjištěno a porovnáno hojení operačních ran u žen s odlišným BMI - indexem. Tato práce nás přivedla k závěru, že ženy s BMI indexem v normě mají celkově méně komplikovaný pooperační průběh, než ženy s vyšším, či vysokým BMI {--} indexem. Proto je třeba věnovat pozornost narůstající obezitě a s ní spojených komplikací a to nejen ze zdravotních důvodů. Výsledky výzkumu mohou pomoci k rozšíření znalostí zdravotníků v oblasti péče o ránu po laparotomických operacích a dále by mohly být podkladem pro další studium této problematiky. Práce může být využita v rámci výuky na Jihočeské Univerzitě, publikována v odborných časopisech a na internetu.
|