|
Role sestry ve vonočasových a herních aktivitách dětí hospitalizovaných v malých nemocnicích.
HOLZÄPFELOVÁ, Bohumila
Překotné změny, které s sebou nese v posledních desetiletích společenský vývoj, nenechávají bez povšimnutí ani medicínu spolu s ošetřovatelstvím. I díky tomu došlo k pozitivním změnám a hospitalizace dítěte neznamená nutné zpřetrhání pout s rodiči, sourozenci a širší rodinou. Přesto zůstává sestra, pečující o nemocné děti, nezastupitelným článkem v procesu jejich uzdravování. V průběhu hospitalizace je to právě ona, která stráví s dítětem nejvíce času. Má proto velký potenciál ovlivnit jeho adaptaci na hospitalizaci ať už směrem pozitivním nebo negativním. Bez ohledu na zdraví či nemoc, přetrvává u dítěte potřeba herních aktivit. Hra je významným léčebným prvkem, zlepšuje emocionální stav, usnadní adaptaci na změněný zdravotní stav a umožní saturaci za činnost, která je onemocněním ztížena nebo zcela vyloučena. Cílem, který stál před touto diplomovou prací, byla analýza personálního, časového a materiálního zabezpečení volného času a herních aktivit v podmínkách malých nemocnic. Autorka si rovněž si stanovila za úkol zjistit, zda a nakolik sestry považují svoji roli ve výchovné oblasti za důležitou. Výzkumné šetření probíhalo dvěma způsoby. Obsahem kvalitativní části byly rozhovory s dětmi mladšího školního věku, které zodpověděly otázky, co by chtěly a co obecně chybí dětem hospitalizovaným v malých nemocnicích. Na základě výsledků této části byly následně stanoveny hypotézy, jejichž platnost následně ověřilo šetření kvantitativní. Výzkumným souborem pro kvantitativní výzkum byly sestry, které pracují na dětských odděleních Plzeňského, Karlovarského a Středočeského kraje. Z provedeného výzkumného šetření vyplynulo, že se mnohá dětská oddělení malých a středních nemocnic potýkají s časovou tísní sester a nedostatečným personálním zázemím pro smysluplné a účelné naplnění volného času malých pacientů. Výsledky výzkumného šetření budou použity jako platformy v zájmu zlepšení podmínek pro hospitalizované děti na jednom konkrétním oddělení.
|
|
Stresory působící na klienty hospitalizované na JIP a standardních odděleních
ČERNÁ, Lenka
1. Současný stav zpracované problematiky Hospitalizace je obvykle pro každého klienta poměrně novým zážitkem. Mnohé se v tomto ohledu mění nejen v klientově (v jeho těle), ale také v jeho psychice. Právem se proto ptáme: {\clqq}Co se děje v psychice klienta při příchodu do nemocnice, co ho zde ovlivňuje, jaký vliv na něho potom má sama hospitalizace?`` Prožívání je u nemocného člověk determinované specifickou rolí člověka jako nemocného, resp. jako pacienta, který se nachází v procesu léčby. Hlavním psychologickým znakem nemocného člověka je omezení a závislost podmíněné onemocněním a příslušnou terapií, očekáváními a nutností vytvářet si nové vztahy ke zdravotnickému personálu či ke spolupacientům, způsob a charakter zvoleného léčebného procesu, samotný průběh léčby a typ nemoci. Chování nemocného člověka formuje i strach. Obává se bolesti, negativních tělesných změn, sociálních změn, izolace a také smrti. Strach se projevuje rozmanitě. Tak jako je jedinečný každý člověk, tak jedinečné a různorodé jsou i projevy strachu, který pociťuje a který se může změnit ve stres. 2. Použitá metodika K vypracování bakalářské práce s cílem zjistit, jaké individuální stresory působí na klienty při hospitalizaci na standardních odděleních a odděleních jednotek intenzivní péče (JIP), bylo použito kvalitativního výzkumného šetření, metoda dotazování - technika polostrukturovaného rozhovoru. 3. Výzkumný soubor Výzkumný soubor tvořilo 8 klientů z ortopedického, neurologického, traumatologického a kardiologického oddělení, z toho 4 ze standardních oddělení a 4 z JIP nemocnice České Budějovice, s.r.o. 4. Závěr Z podrobně vypracovaných výsledků vyplynulo, že při hospitalizaci na klienty působí nespočetné množství stresorů, které negativně ovlivňují jejich prožívání a adaptaci na nemocniční prostředí. V některých oblastech se klienti na typech stresorů z obou typů oddělení shodují, v některých se jejich názory zcela rozcházejí. Jako příklad lze uvést: bolest, nedostatek spánku, brzké ranní vstávání, nadměrný hluk, nedostatečná informovanost, závislost na druhých, nemožnost zastávání důležitých rolí, strach ze smrti a mnoho dalších. Je však velmi zajímavé, že klienti sami přiznávají, že některé ze stresorů jsou zapříčiněny i jejich vlastním jednáním a cítí potřebu změny v jednání u nich samotných. Velmi pozitivním zjištěním je fakt, že jednou z velmi důležitých opor pro klienty, při zvládání této situace, je právě zdravotnický personál a to jak jeho verbální, tak i neverbální projev. 5. Využití práce v praxi Tato práce může být použita jako studijní materiál pro obory Ošetřovatelství. Může být použita i jako pomocný matriál pro zdravotnický personál v nemocnicích, ale i v jiných institucích, které se zabývají péčí o klienty. Mohou zde naleznout cenné informace, jak se vyvarovat mnoha chyb a hlavně se dozvědět jak klient vše vnímá z jeho pohledu, jelikož je někdy velmi těžké změnit pohled vlastní a zkusit se na určité věci podívat očima jiných. Těmito novými poznatky zavedenými do praxe, by mohli v budoucnu zlepšit celkovou péči o své klienty a dle mého názoru celkově přispět k mnohem lepší adaptaci klientů na hospitalizaci. Práce také může ale sloužit jako předloha k napsání odborné publikace zabývající se tímto tématem, ale i jako informující materiál pro klienty ve zkrácené podobě. 6. Shrnutí Z podrobně vypracovaných výsledků vyplynulo, že při hospitalizaci na klienty působí nespočetné množství stresorů, které negativně ovlivňují jejich prožívání a adaptaci na nemocniční prostředí. Velmi pozitivním zjištěním je fakt, že jednou z velmi důležitých opor pro klienty, při zvládání této situace, je právě zdravotnický personál a to jak jeho verbální, tak i neverbální projev. Výsledky výzkumu bakalářské práce mohou sloužit jako studijní materiál a jsou nabídnuty všem oddělením, které se podílely na výzkumu.
|
|
Způsoby aktivizace pacientů seniorů
HOFBAUEROVÁ, Lenka
V současné době celosvětově stárne populace ve vyspělých zemích světa a tento trend jej patrný i u nás. Společnost by proto měla hledat východiska, jak zajistit, aby i lidé ve vyšším věku mohli žít smysluplně a hlavně aby jim to umožnilo jejich zdraví. Proto i aktivizace hospitalizovaných seniorů by měla být jedním z nich. Teoretická část práce pojednává o involučních změnách ve stáří, o roli ošetřovatelství a sestry v péči o seniory, o aktivitách seniorů a na závěr jsou popsány způsoby aktivizace se zaměřením na pohybová cvičení. Praktická část měla za úkol zjistit, zda se sestry orientují v problematice aktivizace, zda samy aktivizují pacienty či při jejich aktivizaci spolupracují a zda do aktivizace zapojují příbuzné pacientů. V závěru práce jsou uvedeny výsledky, které vyplývají z vyhodnocených dotazníků a z předem stanovených cílů práce.
|
|
Vnímání poskytnuté ošetřovatelské péče porodních asistentek těhotnými ženami během hospitalizace na gynekologicko ? porodnickém oddělení
VONDRÁKOVÁ, Alena
Hospitalizace je pro každého velice stresující prvek v jeho životě. O to více je stresující pro ženu, která je gravidní. Obavy o zdárný vývoj těhotenství a život dítěte se o to více zvyšují. Těhotné ženy jsou mnohem citlivější a vnímavější na prostředí a lidi v jejich okolí. Ze zdravotnického personálu stráví s těhotnými ženami nejvíce času porodní asistentka, která v péči o klientky využívá nejen své odborné znalosti, ale je i pro ně oporou a stará se o jejich emociální stav Teoretická část bakalářské práce je zaměřena na popis fyzických a psychických změn v těhotenství, vysvětlení rizikového a patologického těhotenství. Dále se zde nachází psychosomatika v těhotenství, indikace k hospitalizaci v graviditě a ošetřovatelské péče během pobytu těhotné v nemocnici. V této práci byly stanoveny dva cíle. Prvním cílem bylo zjistit, jak hospitalizované těhotné klientky vnímají poskytnutou ošetřovatelskou péči porodních asistentek. Druhým cílem bylo zjistit, zda mají gravidní klientky důvěru ve zdravotnický personál. Na základě těchto cílů bylo stanoveno pět výzkumných otázek. Pro získání informací k dosažení cílů a zpracování dat byl použit kvalitativní výzkum pomocí rozhovoru s devíti těhotnými ženami. Sběr informací probíhal ve třech nemocnicích: krajská nemocnice a menší nemocnice okresního typu v jihočeském kraji a ve fakultní nemocnici v Praze. Sledovaným souborem bylo devět těhotných žen, hospitalizovaných déle jak 10 dní pro rizikové těhotenství na gynekologickém oddělení. Výzkum probíhal na základě dvou stanovených cílů a pěti výzkumných otázek. Oba stanovené cíle práce se splnily. Klientky vnímají péči porodních asistentek pozitivně a důvěřují zdravotnickému personálu. Výzkumné otázky byly zjištěny. Oslovené respondentky by nejvíce uvítaly předporodní kurzy během jejich hospitalizace, více informací během jejich léčebného procesu a zkvalitnění komunikace se zdravotnickým personálem. Byla bych ráda, kdyby tato práce pomohla dalším zdravotníkům se zorientovat v pocitech a v prožívání těhotných žen během hospitalizace, a tak snížit některé negativní podněty, které provázejí pobyt v nemocnici.
|
|
Přístup sester k hospitalizovaným dětem z pohledu rodinného příslušníka
CÍZLEROVÁ, Barbora
Nedostatek času, nedostatek personálu, neochota sester, špatná komunikace, spolupráce sester s rodinnými příslušníky, neuspokojení potřeb dítěte představují chyby sester, které ovlivňují jejich přístup k hospitalizovaným dětem. Tyto znepokojivé skutečnosti souvisí s hospitalizací dítěte a samozřejmě mají vliv na to, jak se dítě v nemocnici cítí, jak se na hospitalizaci svého dítěte dívají rodiče, a jak rodiče dítěte vidí přistupování sester k jejich dětem během hospitalizace v nemocnici. Cílem práce bylo, zjistit pohled rodinného příslušníka na přístup sester k hospitalizovaným dětem, zda rodinní příslušníci souhlasí nebo nesouhlasí s přístupem sester. Cíl práce byl splněn. V práci byly stanoveny tři hypotézy. První hypotéza zjišťovala, zda rodinný příslušník hospitalizovaný s dítětem je spokojenější s přístupem sester než rodinný příslušník, který není hospitalizovaný s dítětem. Tato jediná hypotéza nebyla potvrzena. Druhá hypotéza měla potvrdit, že rodinní příslušníci jsou informováni o ošetřovatelské péči u hospitalizovaného dítěte. Tato hypotéza potvrzena byla, i když se ukázalo, že chyby v komunikaci a informovanosti jsou, rodiče jsou častěji iniciativní sami, a proto mají informace, které chtějí znát, a které potřebují. Třetí hypotéza měla ověřit, zda rodinní příslušníci dítěte jsou spokojeni s přístupem sester k hospitalizovanému dítěti. I tato poslední hypotéza byla potvrzena. Data pro výzkum byla sbírána pomocí kvantitativního výzkumu. Rodinní příslušníci získali anonymní dotazník. Výzkumným souborem byli rodinní příslušníci dětí hospitalizovaných v Nemocnici České Budějovice, a.s, Nemocnici Tábor, a.s., v jedné z nemocnic hlavního města Prahy v období února až března 2010. Tato bakalářská práce by mohla vést sestry k zamyšlení a pokusu zlepšit chyby, které se v jejich přístupu k hospitalizovaným dětem objevují. Spolu s dotazníkem spokojenosti ošetřovatelské péče, který využívají ke zpětné vazbě jednotlivá dětská oddělení, může práce sloužit k upozornění na nedostatky a chyby a tím umožnit jejich napravení.
|
|
Ošetřovatelská péče u dětí s průjmovým onemocněním
HEČKOVÁ, Šárka
Tato bakalářská práce se zabývá problematikou ošetřovatelské péče u dětí s průjmovým onemocněním. Průjem se řadí na druhé místo nejčastějších onemocnění u dětí a bývá pro své závažné komplikace častým důvodem k hospitalizaci. Přijetí do nemocnice představuje vedle základního onemocnění velkou psychickou zátěž nejen pro dítě, ale pro celou rodinu. Jak tuto situaci dítě a rodiče zvládnou závisí ve velké míře také na ošetřovatelském personálu. V teoretické části práce najdete rozdělení a upřesnění nejčastějších příčin, příznaků a základní léčby průjmu. Na tuto teorii volně navazují nejčastější ošetřovatelské problémy, vzniklé při ošetřování dětí s průjmovým onemocněním. Řadíme mezi ně dehydrataci, bolest, porušenou kožní integritu, hypertermii, nechutenství, strach a úzkost. Prakticky jsou zde vysvětleny možné příčiny vzniku ošetřovatelských problémů a jejich následné řešení. V empirické části práce jsme se zabývali otázkou zda vede přítomnost doprovodu ke zkrácení doby hospitalizace. Za tímto účelem bylo zaznamenáno deset ošetřovatelských záznamů. V pěti záznamech je věnována pozornost dětem hospitalizovaných s doprovodem rodičů a dále je rozepsáno pět ošetřovatelských záznamů dětí hospitalizovaných bez doprovodu blízké osoby. Rozborem těchto ošetřovatelských záznamů vyplynuly následující hypotézy. Hypotéza 1 Soustavná péče maximálně dvou sester příznivě ovlivňuje adaptaci dítěte. Hypotéza 2 Přítomnost doprovodu u handicapovaného dítěte vede ke zkrácení doby hospitalizace. Hypotéza 3 Sestry mohou svou ošetřovatelskou péčí ovlivnit zkušenost dětí na celý život. Do ošetřovatelské péče patří také stanovení a řešení ošetřovatelských diagnóz. Z obsahové analýzy ošetřovatelské dokumentace hospitalizovaných dětí ve věku do deseti let vyplynuly nejčastější ošetřovatelské diagnózy, vyskytující se u dětí s průjmovým onemocněním. Předpokládaná hypotéza, že nejčastěji stanovenou ošetřovatelskou diagnózou je deficit tělesných tekutin, se potvrdila. Tento výsledek zahrnuje skutečnost, že potřeba tekutin je u kojenců a batolat podstatně vyšší než u staršího dítěte a dospělého člověka. Závěrem lze říci, že výsledky této práce poukazují na ošetřovatelské problémy, které sestry řeší při péči o děti s průjmovým onemocněním. Také mohou pomoci sestrám si uvědomit omyly, kterých se dopouštějí při ošetřování dětí s průjmovým onemocněním a tím zkvalitnit ošetřovatelskou péči o tyto děti.
|
|
Nezaměstnanost a její vliv na počet elektivních výkonů na chirurgickém oddělení
HÁLOVÁ, Magdaléna
ABSTRAKT Chirurgické oddělení je jedno ze stěžejních oddělení Nemocnice v Českých Budějovicích. Poskytuje vysoce specializovanou péči, kterou využívají nejenom pacienti okresu České Budějovice, ale i celého Jihočeského kraje. Ročně je zde chirurgicky ošetřeno bezmála 4 000 pacientů. Ve své práci se zaměřuji na skupinu lidí, která je práceschopná, ale v době hospitalizace bez vykonávání placené práce, evidovaná na úřadu práce, která přicházela na chirurgické oddělení k elektivním chirurgickým výkonům. Důvody, které je k tomu vedou, mohou být následující: buď svou zdravotní stránku zanedbávali pro vytížení v práci, nebo operaci odkládali z obavy ze ztráty zaměstnání při dlouhodobé pracovní neschopnosti. Cílem této práce bylo zjistit vliv zaměstnanosti na rozhodnutí klientů podrobit se operačnímu výkonu. Pro získání údajů byla použita dotazníková metoda u klientů hospitalizovaných na chirurgickém oddělení nemocnice v Českých Budějovicích . Hypotézu, ve které jsem předpokládala, že osoby krátkodobě evidované na úřadu práce se více podrobují operačnímu výkonu než osoby dlouhodobě evidované, jsem v práci potvrdila. Taktéž byla potvrzena i druhá hypotéza, že elektivní operační výkon podstupují častěji klienti v evidenci úřadu práce než zaměstnané osoby. Třetí hypotéza, kde jsem předpokládala, že poplatky za hospitalizaci u nezaměstnaných osob budou mít vliv na délku hospitalizace se nepotvrdila, jelikož politické změny, které vedly ke vzniku darovací smlouvy mezi Nemocnicí České Budějovice, a. s., a Jihočeským krajem s možností využití daru Jihočeského kraje k úhradě poplatků za pobyt v nemocnici od 1. února 2009, tuto skutečnost ovlivnily. Výsledky, ke kterým jsem ve své práci došla, by mohly posloužit jako argumentační podklad při řešení politiky zaměstnanosti. .
|
|
Úrazy jako celospolečenský problém
DRAHOŇOVSKÁ, Kateřina
Práce popisuje historii traumatologie, současné údaje o úrazovosti na základě statistických dat ÚZIS, jednotlivé typy úrazů, metody prevence úrazů a sociální aspekty úrazovosti. Cílem práce bylo monitorování úrazovosti a zjištění stavu lidí s trvalámi následky po úrazu. Data byla získána technikou anonymního dotazníku, bylo rozdáno 120 dotazníků s 85% návratností. Doplňkovou metodou byla sekundární analýza dat Minasterstva dopravy. Byly stanoveny 3 hypotézy: H1: Nejčastější příčinou úrazů s trvalými následky je dopravní nehoda, byla vyvrácena. H2: Senioři jsou nejrizikovější skupinou z hlediska postižení úrazy se nepotvrdila a H3: Lidé, kteří mají dobré rodinné zázemí, se vyrovnávají s následky úrazů lépe byla potvrzena.
|
|
Problematika hospitalizace dítěte na dětském oddělení s rodiči
ŽÁKOVÁ, Lucie
Abstrakt Téma bakalářské práce ,,Problematika hospitalizace dítěte na dětském oddělení s rodiči`` jsem si vybrala z toho důvodu, že děti nemocné a v nemocnici by neměly zůstávat samy a péče by měla být směřována i na jejich psychickou stránku, a také na jejich rodiče, kteří jsou plní strachu, obav a starostí o své dítě. V teoretické části práce je na začátku zmíněn obor pediatrie a dále částečně historie dětského lékařství a ošetřovatelství. Dále je zde popsán současný systém péče o dítě a jsou zde stručně zmíněna vývojová období dětského věku, na která navazují pojmy jako je zdraví a nemoc a zvládání nemoci v různých věkových obdobích. Další kapitoly jsou věnovány rodině nemocného dítěte, přípravě na hospitalizaci a ošetřovatelskému procesu u dítěte na dětském oddělení. Praktická část je zaměřena na pohled rodičů a sester na tuto problematiku na jejich názory a na to, zda upřednostňují hospitalizaci dítěte společně s rodičem, nebo jen krátkodobé návštěvy u dítěte, které je hospitalizováno v nemocnici. Data byla zjišťována pomocí dvou druhů dotazníků. První byl určen pro sestry pracující na dětských oddělení a druhý pro rodiče, nebo doprovod dětí, kteří byli na dětském oddělení hospitalizováni, nebo na návštěvě. Shrnutím výsledků bylo zjištěno, že hypotéza 1: ,,Rodiče upřednostňují hospitalizaci s dítětem`` byla potvrzena. Ale hypotéza 2: ,,Sestry upřednostňují při hospitalizaci dítěte pouze krátkodobé návštěvy rodičů`` nebyla potvrzena, protože i sestry dávají přednost společné hospitalizaci rodičů s dětmi před krátkodobými návštěvami. Poznatky z této bakalářské práce mohou být využity jednak dětskými stanicemi, nebo dalšími zájemci o danou problematiku.
|
|
Dodržování Charty práv dětských pacientů v nemocnici
ROKOSOVÁ, Lenka
Bakalářská práce se týká dodržování Charty práv dětí v nemocnici Pelhřimov, zpracovává tedy téma týkající se problematiky hospitalizovaného dítěte, jeho tělesných, psychických a sociálních potřeb a jejich dodržování jak z pohledu dítěte samotného, tak i jeho rodičů.Teoretická část bakalářské práce se věnuje jednotlivým bodům Charty práv dětí v nemocnici, zmiňuje historii práv dětí vůbec a základní informace o dětském oddělení Nemocnice Pelhřimov. V praktické části jsme si stanovili tři cíle: zjistit, v jakém rozsahu jsou doprovázející osoby dítěte seznámeny s Chartou práv dětí v nemocnici, zda je na všech stanicích dětského oddělení Nemocnice Pelhřimov zřetelně vyvěšena a zda jsou zde tato práva dodržována.Na základě těchto cílů jsme vytvořili pět hypotéz. Doprovázející osoby hospitalizovaných dětí jsou při přijetí do nemocnice seznámeny s Chartou práv dětí v nemocnici. O seznámení doprovázejících osob s Chartou práv dětských pacientů v nemocnici je učiněn záznam v ošetřovatelské dokumentaci. Na všech stanicích dětského oddělení pelhřimovské nemocnice je Charta zřetelně vyvěšena. Dle doprovázejících osob je Charta práv hospitalizovaných dětí naplňována ve všech bodech. Dle sester je Charta práv hospitalizovaných dětí naplňována ve všech bodech. Zvolili jsme kvantitativní metodu výzkumu, formou dotazováním a technikou sběru dat byl dotazník. Během výzkumu byly stanovené cíle splněny. Hypotézy se potvrdily. Výsledky bakalářské práce budou dány k dispozici vedení nemocnice Pelhřimov k využití při akreditačním řízení.
|