|
Role žáků na základní škole
BROUČKOVÁ, Magdalena
Předkládaná diplomová práce s názvem Role žáků na základní škole se skládá ze dvou částí. Jedná se o část teoretickou a část praktickou. Teoretická část si klade za cíl blíže osvětlit problematiku sociálních rolí a to v souvislosti s dalšími faktory, které s tématem souvisí. Nejdůležitější kapitolou teoretické části práce je kapitola nesoucí název Sociální role, statusy a pozice, ve které je blíže popsána problematika sociálních rolí a i konkrétní sociální role, se kterými se na základní škole můžeme setkat. V praktické části je využito dotazníkové šetření využívající škálu a metodu žákovských nominací. Cílem práce je zjistit, do jaké míry se shoduje pohled žáků dané třídy a pohled jejich třídního učitele na fungování dané třídy a na sociální role, které se v ní objevují.
|
|
Krize mužství v perspektivě současné sociologické literatury
RAUŠEROVÁ, Jana
Bakalářská práce "Krize mužství v perspektivě současné sociologické literatury" se nejprve zabývá vývojem krize mužství a dále se zaměřuje na oblast konstruování mužské identity s důrazem na identifikační teorie. Práce také mapuje téma sociálních rolí a genderových stereotypů. Taktéž je představen pojem chybějícího otce a dále popis jednotlivých typů nevyzrálých mužů. Další část si blíže všímá otázky nového otcovství. V neposlední řadě se zabývá popisem nového muže a v závěru práce si všímá i tématu mužských skupin. Bakalářská práce tedy uvádí základní linie krize mužství.
|
|
Sociální role ženy v 21. století z pohledu mužů
PROKŮPKOVÁ, Jana
Tato diplomová práce pojednává v teoretické části o proměňující se sociální roli ženy v průběhu lidského vývoje a o dějinách feministického hnutí. Všímá si rozdílů mezi muži a ženami ze třech pohledů: biologického, psychologického, sociologického a na jejich základě odhaluje vlastnosti, které jedinci při výběru životního partnera upřednostňují. Také se zaměřuje na situaci na trhu práce z hlediska genderu. V praktické části na základě rozhovorů s 10 muži a 10 ženami mapuji, jak vidí roli žen ve společnosti muži a rovněž i jak vidí svou roli samy ženy. Nejprve zjišťuji, jak fungovala domácnost, ve které respondenti vyrůstali z hlediska rozdělení každodenních úkolů, jak chtějí, aby fungovala (popř. jak již funguje) jejich domácnost a výsledky porovnávám. Poté se zaměřuji na to, jaké ženám a mužům dotazovaní připisují vlastnosti a dovednosti, jaké je podle jejich názoru postavení žen na trhu práce nebo proč neustále narůstá počet rozvodů a prodlužuje se věk pro založení rodiny. Práce tedy postihuje nejen pohled mužů na společenské poslání žen, ale také pohled žen na sebe samé ve světle očekávání, které muži (a celá společnost) vůči ženám mají.
|
|
Klima školních tříd prvních ročníků středních škol v závislosti na adaptačním kurzu
PYTLÍKOVÁ, Anna
Práce se zabývá srovnáním tříd, jež se zúčastnily adaptačního kurzu a těmi, které adaptační kurz neabsolvovaly. Teoretická část charakterizuje školní třídu jako malou sociální skupinu, kde poukazuje na její strukturu. Dále pojednává o skupinové dynamice a současně objasňuje vývojové fáze malé sociální skupiny. Teoretická část práce se také zaměřuje na třídní klima, atmosféru a prostředí. Popisuje se zde adaptační kurz a zároveň se definují jeho cíle. Praktická část práce obsahuje popis a analýzu dotazníků, jež byly zadány třídám prvních ročníků čtyřletých gymnázií v prvních dnech školního roku 2011/2012 a na začátku měsíce listopadu téhož roku. Současně se tato část na základě analýzy dotazníků zabývá zjišťováním rozdílů mezi těmito třídami. Poukazuje se zde na to, že rozdíly mezi těmito třídami jsou nepatrné, ovšem přesto mají adaptační kurzy pro celou třídu přínos.
|
|
Konflikt rolí matky a studentky u studentek ZSF JU
KYSELÁKOVÁ, Lenka
Tato bakalářská práce je zaměřena na ženy, které zastávají sociální roli matky a zároveň studentky. Obsah práce tvoří čtyři základní okruhy a to: sociální role, konflikt, rodina a vzdělávání. Cílem práce je zmapovat subjektivní vnímání konfliktu role matky a role studentky u studentek Zdravotně sociální fakulty Jihočeské univerzity v Českých Budějovicích. Pro výzkum jsem si zvolila cílový soubor, který tvoří 10 studentek 3. ročníku Zdravotně sociální fakulty Jihočeské univerzity v Českých Budějovicích v kombinované formě studia, které jsou zároveň matkami. Zaměřila jsem na intrapsychické prožívání žen ve stanoveném problému konfliktu a psychosociální a psychosomatické důsledky, které může konflikt způsobit. V bakalářské práci jsem stanovila tři výzkumné otázky, na které hledám odpovědi pomocí kvalitativního výzkumu. Použitou metodou v kvalitativním výzkumu je dotazování a technikou je polostrukturovaný rozhovor. Při rozhovoru byly vyžadované informace získávány v přímé interakci s respondentkou tváří v tvář. Na kladené otázky jsem měla zpětnou verbální i neverbální reakci. Výsledky výzkumných otázek: První výzkumná otázka zní: ?Je studium dobrovolným rozhodnutím matky nebo se jedná o nutnost spojenou se zaměstnáním?? Výsledkem je, že 7 respondentek z 10 odpovědělo, že se jedná o dobrovolné rozhodnutí, které je nejčastěji spojené s profesionálním rozvojem a potřebou seberealizace. U 1 respondentky se jedná o nutnost spojenou se zaměstnáním, tedy je zde přítomna motivace udržení si zaměstnání a pracovního postu. U 1 respondentky se jedná o dobrovolné rozhodnutí propojené také s nutností spojenou se zaměstnáním. Druhá výzkumná otázka zní: ? Jaká konkrétní omezení vnímají respondentky jako důsledek souběžně vykonávaných rolí matky a studentky?? Výsledkem je, že pro 8 respondentek z 10 je jednoznačným omezením nedostatek času, který nemohou věnovat rodině kvůli studiu, a to jim způsobuje stres. Jsou nuceny přesouvat své povinnosti na jiné pečující osoby. 1 respondentka cítí omezení v nemožnosti dělat vše na 100 %. 1 respondentka uvádí, že nepociťuje žádné omezení. Třetí výzkumná otázka zní: ?Jak se subjektivně konflikt role matky a studentky projevuje z psychosociálního a psychosomatického hlediska?? Výsledkem je, že u všech 10 respondentek se vyskytují psychosociální problémy. 9 respondentek z 10 uvádí psychosomatické potíže. Tyto výsledky informují o možných psychosociálních a psychosomatických důsledcích způsobené konfliktem mezi rolí matky a studentky. Může tak být zlepšen individuální přístup k těmto ženám. Ve své bakalářské práci jsem popsala sociální problém a na základě získaných výsledků jako výslednou hypotézu vyvozuji, že role matky a studentky způsobuje ženám intrapsychický konflikt.
|
|
Problémy sebepojetí mladého dospělého člověka v české společnosti a pomoc sociálního pracovníka při jejich řešení
JELÍNKOVÁ, Eva
Práce se zabývá tématem problémů sebepojetí mladého dospělého člověka z pohledu psychologie. Působení společenských prvků na vstup do dospělosti je možné pozorovat skrze individualismus, konzum a kvalitu života, které ovlivňují dvě nejdůležitější životní oblasti, práci a vztahy. Hlavní část práce je zaměřena na problémy sebepojetí mladého dospělého člověka v návaznosti na (ne)spokojenost v sociální rolích, které obsahují různá očekávání. Nespokojenost člověka může být zapříčiněná preferencí ideálního ?já?, které není v souladu se skutečnými požadavky ze strany sociálního prostředí. To může mít negativní dopady na sebepojetí a sociální fungování dospělého jedince. Při vzniklých problémech sebepojetí, jež mohou mít důsledky v psychických potížích, se jedinec obrací na sociálního pracovníka. Teoretická východiska jsou aplikována na konkrétní oblasti sociální práce (sociální práce s mladými dospělými, sociální práce s rodinou, manželské a rodinné poradenství).
|
|
Stáří jako fenomén znevýhodnění a potlačení lidských práv a potřeb u žen
HOLÁ, Michaela
V teoretické části diplomové práce byla využita metoda sekundární analýzy dat, analyzovány byly zdroje literární i elektronické tak, aby byl výsledkem ucelený pohled na stáří s mnoha jeho charakteristickými změnami a na život seniorů v jejich prostředí (ať již rodinném či ústavním). Dále byla pozornost zaměřena na lidská práva a potřeby a na jejich možné potlačení v seniorské populaci. Jako stěžejní témata zde bylo zvoleno špatné zacházení se seniory a ageismus. Pro praktickou část práce bylo zvoleno získání informací pomocí kvalitativního postupu. Využita byla metoda dotazování, technika polořízených rozhovorů. Ty byly provedeny se ženami ve věku 70-80 let, které byly v průběhu maximálně deseti dnů před dotazováním propuštěny z oddělení následné péče Nemocnice České Budějovice. Dotazování mělo podobu rozhovoru pomocí návodu. Po analýze získaných dat bylo možné stanovit pět konkrétnějších hypotéz.
|
|
Psychologická intervence ve zdravotnických zařízeních
JIRÁSKOVÁ, Marcela
V práci se jako stěžejní téma objevuje potřeba, možnosti a dostupnost psychologické péče a psychologického poradenství ve složitém životním období jedince i jeho blízkých v souvislosti s onemocněním a jeho případnými následky. Starost o pacientův duševní stav se ve většině zdravotnických zařízení omezuje na konziliární vyšetření lékařem {--} psychiatrem, avšak každá nemoc, nejen prognosticky závažná, může ovlivňovat psychickou pohodu jedince a jeho blízkých. Psychická vyrovnanost je pro samotné úspěšné zvládnutí léčby, v návaznosti na nové či změněné sociální podmínky, významná. Není-li postižená osoba vybavena určitým stupněm odolnosti proti zvládání stresu, je pravděpodobné, že pro pacienta a jeho blízké bude mít jakékoliv onemocnění znaky náročné životní situace. Psychologická péče o nemocné a jejich nejbližší rodinné příslušníky, spolupráce s ošetřujícím lékařem a personálem, včetně rehabilitačního a sociálního pracovníka a komunikační schopnosti zúčastněných zvyšují významným způsobem kvalitu života samotných nemocných i jejich rodinných příslušníků.
|
|
Role muže při plánování rodičovství
CÁPOVÁ, Adéla
Aktivní účast muže již při plánování rodičovství se ukazuje jako vhodný prostředek pro posílení partnerských i rodičovských vztahů. Tato práce se zaměřuje na monitorování postojů mužů k otázkám plánování rodičovství. V teoretické části práce uvádí do problematiky plánování rodičovství, mužské identity a z ní vyplývajících rolí, se zaměřením na rodičovskou roli muže. Pro získávání výzkumných dat byly zvoleny kvalitativní výzkumné metody. Metodou analýzy zakotvené teorie byly zpracovány polostrukturované rozhovory s dvaceti muži ve věku rané dospělosti. Obsah rozhovorů vychází z vymezení pojmu plánované rodičovství, na jehož základě bylo stanoveno šest tématických kategorií. Kategorie byly rozčleněny na asociace k pojmu plánované rodičovství, představy o rodině, postoje k významu dětí v životě, k roli muže při výchově dítěte, k rodičovské dovolené, ke kontracepci a k řešení poruch plodnosti. Výsledkem zvolené analytické metody je stanovení významných sociálních vlivů působících na postoje mužů k otázkám plánování rodičovství. Diskuse výsledků s názory odborníků přináší pojmenování rolí, které má muž při plánování rodičovství. Konečná podoba nastavených podmínek pro zahájení reprodukce by měla být výsledkem partnerského vyjednávání. I přes ochotu přijmout změny ve výkonu rodičovských rolí, vyjednávání stále směřuje k rozdělení rolí podle společenských zvyklostí, kdy žena zastává roli pečovatelky a muž roli živitele. Kroky pro podporu odpovědnosti již při plánování rodičovství by se měly zaměřit na genderově senzitivní výchovu u mužů i žen a vést je tak ke genderově rovnocennému vyjednávání o rodičovství. Zjištěné poznatky vytváří novou teorii, která vybízí zainteresované výzkumníky k prověřování její platnosti navazujícími výzkumy.
|
| |