|
Syndrom vyhoření u zaměstnanců v ústavech sociální péče pro osoby s mentálním postižením.
KOTRČOVÁ, Jana
Cílem práce bylo zjištění míry syndromu vyhoření u zaměstnanců ve třech náhodně vybraných ústavech sociální péče pro osoby s mentálním postižením v Jihočeském kraji. Zvolenou metodikou byl kvantitativní výzkum. Byla použita metoda dotazování, dotazník podle autorů T. a J. Tošnerových. Stanovená hypotéza - míra syndromu vyhoření bude vyšší u skladby pracovníků s vyšším dosaženým vzděláním se nepotvrdila. Z dotazníkové šetření vyplynulo, že syndromem vyhoření nejvíce trpí zaměstnanci se středním odborným učilištěm. Bakalářskou práci je možno využít jako monitoring aktuálního stavu syndromu vyhoření u zaměstnanců ve vybraných ústavech sociální péče pro mentálně postižené osoby a dále bude sloužit jako podnět ke zkvalitnění systému prevence syndromu vyhoření v těchto zařízeních.
|
|
Hodnocení psychosociální pracovní zátěže sester pomocí analýzy pracovních podmínek
JANEČEK, Josef
Tato práce se zabývá psychosociální pracovní zátěží v povolání zdravotní sestry. Prvním cílem práce bylo zjistit, zda lze identifikovat psychosociální pracovní zátěž v povolání zdravotní sestry. Druhým cílem práce bylo zjistit, zda jsou více vystaveny psychosociální pracovní zátěži zdravotní sestry pracující na standardním oddělení nebo sestry na JIP a ARO. Pro důkladné vystihnutí dané problematiky bylo použito dotazníkové metody - dotazník SPÚ (Subjective Symptom of Fatigue). Dotazník obsahoval celkem 51 otázek a byl rozdělen na tři části. První část dotazníku je zaměřena na posouzení psychosociální zátěže z hlediska hodnocení pracovních podmínek. Ve druhé části jsem se věnoval hodnocení pracovní zátěže u sester a třetí část dotazníku je zaměřena na zjišťování únavy sester. Oslovil jsem zdravotní sestry z FN Plzeň, Oblastní nemocnice v Příbrami a nemocnice Stod. Výzkum byl prováděn u zdravotních sester pracujících na standardním chirurgickém a standardním interním oddělení a na chirurgických JIP a interních JIP a ARO. Výzkum prokázal, že se v povolání zdravotní sestry vyskytuje psychosociální pracovní zátěž. Hypotéza, že v povolání zdravotní sestry lze identifikovat psychosociální pracovní zátěž se potvrdila. Výsledky výzkumu dále ukázaly, že sestry pracující na stndardním oddělení jsou vystaveny menší psychosociální pracovní zátěži než sestry pracující na oddělení JIP a ARO. I přes to, že výsledky výzkumu poukazují na fakt, že sestry pracující na JIP a ARO jsou více vystaveny psychosociální pracovní zátěži, je na druhou stranu nutné dodat, že některé rozdíly v porovnání výsledků výzkumu mezi sestrami pracujících na standardním oddělení a sestrami pracujících na oddělení JIP a ARO nejsou v některých grafech tak markantní.
|
| |
| |