|
Děti s bilingvní výchovou v mateřské škole z pohledu rodiny
JAVŮRKOVÁ, Ivana
Bakalářská práce je zaměřena na integraci dětí do českých mateřských škol, a to především z rodin cizích státních příslušníků a imigrantů, ale dotýká se krátce i tématiky romských dětí. Teoretická část je věnována nejčastějším pojmům, se kterými se v této souvislosti můžeme setkat a aktuálním názorům uvedeným v literatuře posledních let, která se integrací cizinců do škol zabývá. Cílem bakalářské práce je nahlédnout do přístupů učitelů z vybraného vzorku českých mateřských škol, jednání učitelek a jejich schopnosti začlenit děti cizinců do kolektivu. Především ale zjistit prostřednictvím rozhovorů s rodiči názor na kvalitu a erudovanost českých mateřských škol. Prostřednictvím pozorování je pak možná konfrontace s realitou. Výsledky výzkumu ukazují na nedocenění závažnosti situace, která se týká začleňování cizinců do škol ze strany vzdělávacích institucí a zákonodárců. V mateřských školách není příliš rozvíjeno vzdělávání pedagogických pracovníků tímto směrem a je kladen důraz na jiné aktivity. Jednoznačně prioritou v této problematice se stává znalost majoritního jazyka, která v případě neznalosti ze strany rodičů klade dítěti mnohdy nepřekonatelné překážky. Jednání učitelky v mateřské škole se díky nastavenému systému zajištění vzdělávání dětí cizinců stává mnohdy více intuitivní záležitostí. S problematikou souvisí rovněž nejvyšší dosažené vzdělání rodičů, kteří následně kladou různý důraz na vzdělávání svých potomků. Z výzkumu vyplývá přímá úměrnost mezi hodnotou dosaženého vzdělání rodičů a schopností a ochotou dítěte naučit se komunikovat majoritním jazykem.
|
|
Úspěšnost integrace žáků s tělesným postižením v základních školách v regionu jižních Čech
KONDZIOLKOVÁ, Lucie
Bakalářská práce se zabývá integrací žáků s tělesným postižením do běžných základních škol v regionu jižních Čech a pokouší se zjistit podmínky, za kterých integrace v současnosti probíhá a pokouší se nastínit klíčový faktor, jenž by byl schopen zajistit úspěšnou integraci žáků s tělesným postižením. Pro zjištění těchto podmínek byli kontaktováni výchovní poradci, pedagogové, asistenti pedagoga, případně ředitelé škol, kteří dle informací Krajského úřadu v Českých Budějovicích s těmito žáky pracují. Výzkumná část probíhala kvantitativní formou, konkrétně rozesláním dotazníků zmíněným pověřeným osobám. Byly formulovány celkem 3 hypotézy. Hypotéza č. 1: Žák s tělesným postižením se bez obtíží začleňuje do kolektivu intaktních jedinců. Hypotéza č. 2: Škola o integraci předem informuje intaktní žáky a jejich rodiče. Hypotéza č. 3: Před integrací žáka s tělesným postižením je zapotřebí vyřešit bezbariérovost školy. Při dotazníkovém šetření jsem zjistila, že integrace žáků s tělesným postižením je bezproblémová. Též druhá hypotéza týkající se informovanosti žáků a rodičů byla potvrzena. Hypotéza č. 3, která se týká potřeby bezbariérovosti škol, se nepotvrdila. Z dotazníků bylo zjištěno, že nejdůležitějším faktorem, který by mohl zaručit úspěšnou integraci, patří na prvním místě, asistence při výuce. Následují spolužáci a rodina, kteří mají vliv na jeho psychickou připravenost a na to, jak bude žák s postižením přijat do kolektivu. Na posledním místě je dle respondentů bezbariérovost školy. Získané poznatky v této práci mohou sloužit k identifikaci rozhodujících podmínek, které by mohly zaručovat úspěšnou integraci žáků s tělesným postižením v běžných základních školách v duchu inkluzivního vzdělávání.
|
|
POSTOJE RODIČŮ A UČITELŮ K ZAŘAZENÍ DÍTĚTE SE SPECIÁLNÍMI VZDĚLÁVACÍMI POTŘEBAMI DO ŠKOLY
LINHARTOVÁ, Iva
Diplomová práce se zabývá vzděláváním žáků se speciálními vzdělávacími potřebami v běžných základních školách a základních školách speciálních. U vybraných žáků charakterizuje jejich speciální vzdělávací potřeby (syndrom ADHD/ADD, specifické poruchy učení, dětská mozková obrna, autismus, epilepsie, mentální retardace, poruchy sluchu, kombinované vady) a zjišťuje postoje rodičů a učitelů k zařazení žáků se speciálními vzdělávacími potřebami do běžných a speciálních škol.
|
|
Role asistenta při integraci handicapovaného žáka
KRÁTKÁ, Pavla
Diplomová práce se zabývá problematikou integrace žáků se speciálními vzdělávacími potřebami do běžných základních škol, s využitím podpůrných asistenčních služeb. Teoretická část je zaměřena na vymezení odborné terminologie, vysvětlení pojmů a forem pedagogické integrace. Podrobněji se zaměřuji na zákony a vyhlášky, jež se celou touto problematikou zabývají. Práce se dále orientuje na vysvětlení rozdílnosti mezi asistentem pedagoga a osobním asistentem, na jejich kompetence, zajištění, pracovní náplň, kvalifikaci a legislativu s tím související. Praktická část zahrnuje výzkumné šetření, jehož cílem bylo zjistit, zda jsou pedagogičtí asistenti reálně připraveni a kvalifikováni ke své práci.
|
|
Integrace studentů se zdravotním postižením v rámci sekundárního vzdělávání
SVAČINOVÁ, Jana
Integrace studentů se zdravotním postižením je již několik let hodně diskutovaným problémem a názory na něj se liší ať již ze strany odborníků ,tak ze strany laické veřejnosti. Každý student by měl být integrován nejlépe ve spádové škole podle místa svého bydliště. Ne každá škola je tomuto fenoménu nakloněna. Proces integrace má svoje limity a jeho úspěšnost závisí nejen na možnostech samotného integrovaného jedince, ale i na mnoha dalších faktorech, mimo jiné i na podmínkách školy. Bakalářská práce se zabývá tématem integrace studentů se zdravotním postižením v rámci sekundárního vzdělávání a skládá se ze dvou částí. Teoretická část vymezuje základní pojmy, které s problémem integrace souvisí, legislativní opatření i historické hledisko. Dále se zabývá faktory podmiňujícími úspěšnost integrace. Cílem praktické části práce bylo zjistit, kolik středních škol v Českých Budějovicích je v současné době na integraci studentů se zdravotním postižením připraveno, tzn. jaké mají školy podmínky pro integraci -např. bezbariérový přístup, podpůrná opatření, atd. Pro účely práce byl proveden kvalitativní výzkum, který se týkal pouze gymnázií, středních odborných škol a konzervatoře. Oslovila jsem vedení 22 středních škol, z nichž 7 se výzkumu odmítlo zúčastnit. Výzkumný vzorek se tedy skládá z 15 zástupců škol (respondentů). Informace mi poskytli ředitelé škol, zástupci ředitelů či výchovní poradci. Z odpovědí respondentů vyplynulo, že v současné době jsou na tuto možnost vzdělávání studentů se zdravotním postižením připraveny pouze 3 střední školy.
|
|
Integrace dětí s postižením do běžné MŠ
BOČANOVÁ, Petra
Cílem této bakalářské práce je problematika integrace dětí v předškolním věku mezi zdravé (intaktní) děti. Pro doplnění teoretických poznatků, které jsem čerpala z uvedené bibliografie tištěné a elektronické, jsem doplnila komplexním výzkumným projektem, který zahrnoval především názory pedagogické - učitelek MŠ a názory a postoje rodičovské veřejnosti k této problematice v MŠ. Při mém hodnocení dosaženého cíle této práce se domnívám, že cíle bylo přiměřeně dosaženo. Přiměřeně proto, že existuje určitě mnoho dalších problémů, kterým se v mé práci nedostalo patřičného prostoru. Velkým a příjemným, překvapením je praktická shoda teoretických pohledů pedagogiky s názory rodičovské veřejnosti, které potvrzují obecně kladný vztah k integraci dětí se speciálními vzdělávacími potřebami v MŠ.
|
|
Inkluze duševně nemocných osob ve vybraných regionech kraje Vysočina
DOUDOVÁ, Marie
Tématem diplomové práce je Inkluze duševně nemocných osob ve vybraných regionech kraje Vysočina. Je zacílena jak na poskytovatele služeb, kteří jsou zaměřeni na práci s osobami duševně nemocnými, tak na uživatele služeb, tedy na osoby s onemocněním z okruhu psychóz, především schizofrenie a afektivních poruch (dle MKN-10; F20 {--} F29, F30 {--} F39). Jedná se o osoby, u nichž v důsledku duševního onemocnění došlo k narušení jejich sociálních rolí a jsou ohroženy izolací i sociálním vyloučením. Cílem práce je zjistit, zda a jakým způsobem dochází k inkluzi duševně nemocných osob ve vybraných regionech kraje Vysočina. V teoretické části své diplomové práce se autorka věnuje komplexně problematikce inkluze osob s duševním onemocněním ze zdravotnického, sociálního i právního hlediska. Úvodní kapitola této části hodnotí současný stav dané problematiky. První podkapitola je zaměřena na duševní poruchy v okruhu psychóz a na popis těchto nemocí, jejich sociální význam, prevence a terapie. Druhá kapitola se týká inkluze a jejího významu. V další části je rozebrána ucelená rehabilitace a její dílčí složky. Čtvrtá kapitola je věnována sociální práci zaměřené na pomoc lidem s duševním onemocněním a poslední podkapitola této části je věnována problematice práv duševně nemocných. Ve výzkumné části je stanoven již zmiňovaný cíl, pro který byl použit kvalitativní výzkum. Pro zpracování dat u poskytovatelů služeb byla použita metoda dotazování technikou polostandardizovaného rozhovoru, který se rozvíjí na základě jak pevně stanovených otázek, tak možností vyjádření vlastních názorů. U uživatelů služeb byly zpracovány kazuistiky, které vycházely z metody pozorování technikou zúčastněného pozorování. Podle výsledků je zřejmé, že v daných zařízeních k inkluzi uživatelů dochází, neboť v 55 % se jednalo o odpověď ,,ano`` a ,,spíše ano`` udává 39 % respondentů. Výsledkem je především spolupráce dílčích složek komplexní rehabilitace, jejímž cílem je významně přispět k inkluzi. Závěrem práce autorka hodnotí přínos poznatků, že při plánování služeb a intervencí, analýzách potřeb a hodnocení služeb je třeba v co nejvyšší míře zohlednit jedinečnost každého klienta a vždy klást důraz na individuální přístup. V tomto procesu je důležitým momentem i vyškolený personál. Autorka se opírá o několikaletou praxi a věří, že i nadále bude docházet ke vzniku komunitních center, která tak z větší části nahradí velké nemocniční instituce, a tím se učiní další důležitý krok v resocializaci a následné inkluzi duševně nemocných lidí.
|