|
Problematika komunikačních bariér u pacientů s tracheotomií na jednotkách intenzivní péče
POLÍVKOVÁ, Eva
Diplomová práce je zaměřena na problematiku komunikačních bariér u pacientů s tracheotomií na jednotkách intenzivní péče. Komunikace je základem ošetřovatelské péče a ošetřovatelský proces stojí na partnerském vztahu mezi sestrou a pacientem. Každý, kdo chce komunikovat, se občas setkává s problémy, s překážkami, které mu komplikují interpersonální komunikaci. Uvědomit si tyto překážky je prvním krokem k tomu, abychom je překonávali. Provedením tracheostomie jsou hlasivky vyřazeny ze své funkce a pacienti nemohou komunikovat prostřednictvím mluveného slova. Taková situace je pro pacienty nová a zároveň velmi stresující, proto je důležité věnovat těmto pacientům pozornost a zabývat se touto problematikou. Cíle práce a hypotézy se zaměřovali na oblast komunikačních bariér, ale také na dodržování zásad efektivní komunikace a na alternativní způsoby komunikace. Záměrem bylo zjistit vzájemnou závislost mezi jednotlivými proměnnými. K dosažení cílů bylo použito kvantitativní výzkumné šetření, které bylo doplněno kvalitativním výzkumným šetřením. Na základě výsledků statistického šetření byl významný vztah prokázán u hypotézy číslo dva. Bylo zjištěno, že vnímané komunikační bariéry sestrou jsou závislé na charakteru oddělení, na kterém sestra pracuje. Určitý vztah byl prokázán i v hypotéze číslo osm, která zjišťovala závislost alternativních způsobů komunikace na charakteru oddělení. U dalších jednotlivých hypotéz nebyl prokázán vztah závislosti. Analýza výsledků získaných od sester a od pacientů nám ukázala, že sestry vnímají u pacientů daleko více komunikačních bariér než pacienti sami. Z kvalitativního výzkumného šetření nám vyvstala hypotéza, která vyjadřuje vztah mezi výběrem alternativního způsobu komunikace a celkovým stavem pacienta.
|
|
ROLE MANAŽERA PRO OŠETŘOVATELSKÝ TÝM NA JEDNOTKÁCH INTENZIVNÍ PÉČE
ŠKULINOVÁ, Iveta
Teoretická část diplomové práce seznamuje se současným stavem problematiky. Nejprve jsou popsány základy managementu, tři základní linie manažerů ve zdravotnictví a jejich funkce a role. Další část je věnována specifikám ošetřovatelské péče na jednotce intenzivní péče. Následující část pojednává o kvalifikovaných sestrách, jejich způsobilosti, funkci a roli, faktorům spokojenosti a náročnosti péče o pacienty na jednotce intenzivní péče. Poslední část se věnuje vyskytujícím se problémům při výkonu sesterského povolání a pomoci manažera při zvládání těchto problémů. Bylo stanoveno 5 cílů. Cílem 1 bylo zjistit, co sestry pracující na jednotkách intenzivní péče potřebují k tomu, aby byly ve své práci spokojené. Cíl 2 byl zmapovat způsob podpory ošetřovatelského týmu z pohledu manažerů. Cílem 3 bylo poukázat na možnosti zvýšení spokojenosti v práci sester na jednotkách intenzivní péče. Cíl 4 byl identifikovat motivační faktory k práci sester na jednotkách intenzivní péče. Cílem 5 bylo zjistit, zda existují překážky, které brání manažerům v podpoře ošetřovatelského týmu. Ke sběru dat byl zvolen kvalitativní výzkum a bylo stanoveno 6 výzkumných otázek. Výzkumná otázka č.1. Co sestry pracující na JIP potřebují k tomu, aby byly při výkonu svého povolání spokojené? Výzkumná otázka č. 2. Vnímají sestry pracující na JIP rozdíl v postavení sestry na JIP a sestry na standardním oddělení? Další otázka č.3. Jaké prostředky využívá management k podpoře ošetřovatelského týmu na JIP? Otázka č. 4. Existují možnosti zvýšení spokojenosti v práci sester na JIP? Otázka č.5. Které konkrétní motivační faktory se podílí na spokojenosti sester pracujících na JIP? Výzkumná otázka č.6. Existují překážky, které brání manažerům v podpoře ošetřovatelského týmu? Byly provedeny nestandardizované rozhovory s 8 staniční sestrami a 12 směnnými sestrami pracujících na jednotkách intenzivní péči chirurgických nebo interních odděleních. Na základě analýzy výsledků byly vytvořeny odpovědi na stanovené výzkumné otázky. Výsledky budou poskytnuty manažerům ve zdravotnictví i sestrám, které pracují na jednotkách intenzivní péče, jako zpětná vazba týkající se jejich náročného povolání. Mohou být podkladem pro jejich zamyšlení nad náročností péče o pacienty na jednotkách intenzivní péče a nutností vstřícného a ohleduplného přístupu k sestrám, efektivní oboustranné spolupráce a komunikace.
|