|
Vliv ošetření osiva ostropestřce mariánského na výnos nažek
HRDLIČKOVÁ, Helena
Ostropestřec mariánský [Silybum marianum (L.) Gaertn.], je prastará léčivá rostlina, ceněná pro obsah silymarinového komplexu. Tyto látky dokážou chránit jaterní buňky před poškozením toxickými látkami. Cílem práce bylo formou maloparcelkového pokusu zhodnotit možnosti vlivu ošetření osiva ostropestřce mariánského (termicky, mořidlem Vitavax a biopreparátem Polyversum) na zdravotní stav rostlin a tím i výnos semen této plodiny. Sledovány byly výška rostlin, počet rostlin na m?, počet úborů na rostlině, počet nažek v úboru, hmotnost nažek v úboru, HTS, hmotnost biomasy, výnos a u vypěstovaných nažek klíčivost. V průběhu růstu byl sledován výskyt chorob a škůdců. Ze získaných výsledků je patrné, že všechny druhy ošetření měly pozitivní vliv na výnosové prvky i výnos nažek.
|
|
Hodnocení vlivu genotypu na strukturu výnosu a vybrané parametry hlíz u topinamburu (\kur{Helianthus tuberosus} L.)
VANĚČEK, Petr
Cílem této bakalářské práce bylo hodnocení vlivu genotypu (klonu) topinamburu hlíznatého (Helianthus tuberosus L.) na strukturu výnosu a vybrané parametry hlíz. Jednoletý polní pokus byl založen 25. dubna 2012 na pozemku Jihočeské univerzity v Českých Budějovicích (nadmořská výška 395 m, obilnářská výrobní oblast), kde bylo vysázeno 8 různých genotypů (Refla, Lola, Gigant, Karina, Völkenroder Spindel, Úrodný, Běloslupký, C 63) ve 3 opakováních (spon 0,3 x 0,75 m). Nejranějšími klony byly vyhodnoceny Úrodný a Gigant (objevení úboru již 84. den ode dne výsadby). Na podzim (31. října) se sklízely hlízy 5 za sebou jdoucích rostlin z prostředního řádku v každém opakování. Statisticky vyhodnocovány byly všechny klony kromě klonu Běloslupký (z důvodu pozdní výsadby). Hodnoty výnosu měly rozpětí od 33,48 t/ha (C 63) do 44,74 t/ha (Úrodný). Genotyp Völkenroder Spindel produkoval nejvíce hlíz na rostlinu (průměr 24,3), ale zároveň byla u tohoto klonu zjištěna nejmenší průměrná hmotnost hlízy 34,73 g (R = - 0,84 %). Nejméně hlíz produkoval klon C 63 (16,3). Jednoznačně nejvyšší průměrné hmotnosti hlíz bylo dosaženo u genotypu Úrodný (73,59 g; na 2. místě klon C 63 - 55,63 g). Metodou lyofilizace (Alpha 1-4 LSC) se stanovil obsah sušiny v hlízách. Hodnoty sušiny se pohybovaly v rozmezí 18,85 % (Lola) 22,36 % (Völkenroder Spindel). Dalšími analyzovanými parametry byly obsah bílkovin (BCA Protein Assay Kit, Pierce) a obsah dusíku v sušině hlíz. Nejvyšších hodnot obsahu bílkovin bylo dosaženo u genotypu Refla (6,13 %) a nejnižších u genotypu Úrodný (3,90 %). Hodnoty obsahu dusíku se pohybovaly v rozmezí 0,68 % (Lola) 1,02 % (C 63). Metodami SDS PAGE a automatickou čipovou elektroforézou byly v proteinovém složení hlíz jednotlivých klonů zjištěny pouze rozdíly kvantitativní. Přibližné molekulové hmotnosti zjištěných proteinů měly hodnoty 8, 20 30, 35, 40, 50, 65, 80, 85 a 90 kDa.
|
|
Vliv různého hospodaření na produkci a strukturu biomasy v povodí Mlýnského potoka (pravobřeží Lipna)
TRUHLÁŘ, Martin
Cílem této práce bylo srovnat produkci a strukturu biomasy (podíl trav, jetelovin a ostatních bylin) na vybraných kosených a pasených plochách trvalých travních porostů v povodí Mlýnského potoka. Sledovaná pokusná lokalita se nachází na pravém břehu Lipenské údolní nádrže v katastru obce Pasečná v nadmořské výšce 784-820 m n. m. V povodí Mlýnského potoka byly zřízeny tři trvalé odběrové plochy v pasené i kosené části, a v každé z těchto ploch byly odebírány čtyři vzorky biomasy z plochy 1 m2. Odběry biomasy v roce 2012 proběhly ve dnech 20. 6. a 11. 9. Odebraná biomasa byla následně roztříděna dle agrobotanických skupin (trávy, jeteloviny a ostatní byliny), poté vysušena a zvážena. V zájmovém území byl výnos pasených porostů ve srovnání s kosenými podstatně větší. Struktura biomasy, tzn. podíl trav, jetelovin a bylin, byl při obou managementech srovnatelný, pouze u jetelovin v kosených porostech byl zaznamenán větší rozptyl hodnot.
|
| |
|
Komparace základních charakteristik (výnosu, rizika, stupně efektivity) na vybraných sektorech a odvětvích burzy cenných papírů
SAIKO, Michaela
Cílem diplomové práce bylo analyzovat vybrané odvětví z burzy cenných papírů prostřednictvím teorie efektivity trhu a metod technické a fundamentální analýzy, na základě zjištěných výsledků formovat nejvhodnější investiční strategii. K naplnění cíle byl analyzován americký akciový trh. Na kapitálovém trhu bylo zvoleno šest různých odvětví - zlato, ropa a plynové potrubí, ocel a železo, autodíly, potraviny a telekomunikační služby, v každém odvětví bylo zastoupeno osm společností. V obecné charakteristice se především porovnávaly firmy dle jejich výnosnosti, rizikovosti, koeficientu alfa a beta. Fundamentální analýzou byla sledována korelace mezi budoucími výnosy za rok 2012 a koeficienty alfa za období 2007 až 2011. Teorie byla potvrzena - při nízkých hodnotách budoucích výnosů byly naměřeny vysoké hodnoty koeficientů alfa a naopak při vysokých hodnotách budoucích výnosů byly naměřeny nízké hodnoty koeficientů alfa. U testů efektivity byly sledovány runs testy a korelační testy. U runs testů se porovnával počet průběhu skutečného souboru s počtem simulovaného souboru a nebyly zjištěny výrazné odchylky sledovaných akciových titulů. U korelačních i u runs testů byly prokázány formy efektivity trhu. Z metod technické analýzy byla diplomová práce zaměřena na klouzavé průměry, indikátory RSI a Momentum. Obchodovaní na základě technické analýzy není zcela možné, jelikož se nám nepodařilo najít existující optimální strategii. Pokud vychází optimální strategie, tak pouze bez ohledu na charakter odvětví. Doporučuji pasivní strategii s ohledem na fundamentální analýzu.
|
|
Tvorba optimálního portfolia na burze cenných papírů
KUPILÍKOVÁ, Žaneta
Bakalářská práce "Tvorba optimálního portfolia na burze cenných papírů" se zabývá stanovením rizika portfolia a jeho výnosnosti ze 14 náhodně vybraných cenných papírů z různých průmyslových odvětví. V první části je kladen důraz na teoretické poznatky potřebné pro následný praktický příklad výpočtu výnosnosti a rizika portfolia. V druhé části je sestaveno optimální portfolio na základě výnosnosti a rizika.
|
|
Vliv velikosti sadbových hlíz na strukturu výnosu bramboru
CHUCHEL, Jan
V bakalářské práci byl sledován vliv velikosti sadbových hlíz na strukturu výnosu u bramboru. V jednoletém pokusu (ročník 2011) byly uplatněny 4 odrůdy (Velox, Marabel, Adéla, Laura) vypěstované v konvenčním systému. Velikost sadbových hlíz byla rozdělena do třech velikostních frakcí: A < 35 mm, B 35 - 60 mm a C > 60 mm. V průběhu vegatace byly sledovány parametry počet rostlin na plochu a počet stonků na rostlinu. Po sklizni byly stanoveny parametry počet hlíz na stonek a průměrná hmotnost jedné hlízy. Dále byl zjištěn celkový a tržní hektarový výnos hlíz. Velikost sadbových hlíz průkazně nejvíce ovlivnila počet stonků na rostlinu a to ze 93,9 % a také počet hlíz na stonek, kde se podílela z 80,5 %. Výsledné hodnoty parametrů byly velice ovlivněny průběhem počasí v roce 2011.
|
|
Vliv způsobu a intenzity využívání travních porostů na porostovou skladbu a výnos biomasy
BARTOŠ, Ondrej
Cílem práce je posouzení vlivu různých způsobů obhospodařování a využívání trvalých travních porostů na jejich porostovou skladbu a produktivitu. Přitom je nutno brát v potaz produkční a mimoprodukční význam trvalých travních porostů. To je ovlivňováno i využíváním různých pratotechnických postupů (kosení, pastva, náhradní způsoby obhospodařování, absence obhospodařování), které se projeví na utváření porostové skladby travních porostů. S tím souvisí i fytocenologické a produkční charakteristiky travních porostů. V práci jsou také uvedeny způsoby hodnocení a klasifikace porostových typů a přehled nejrozšířenějších porostových typů. Významná je rovněž výnosová schopnost různých porostových typů a vhodné způsoby jejich využívání. Travní porosty jsou hlavní složkou krmivové základny pro hospodářské zvířata, a jejím prostřednictvím lze výrazně zefektivnit jejich chov. Pro požadovanou kvalitu a výnos travných porostů, je třeba zabezpečit kvalitní přípravu půdy zejména hnojením nebo mulčováním. U hnojených porostů je dosaženo vyšších výnosů než u nehnojených, výnosnost porostů závisí i na klimaticko-půdních vlastnostech. Biomasa z rostlin a trav představuje soubor materiálů shodného původu, které se využívají v různých směrech a odvětví. Při uplatnění správných pratotechnických postupů, které budou odpovídat přesným ekologickým a ekonomickým podmínkách můžeme očekávat výnos a kvalitu trávních porostů. Kombinace sečení a pastvy se jeví jako nejvhodnější způsob využití pastevních porostů. Mulčování je alternativní způsob obhospodařování travních porostů, nejlevnější způsob údržby travních porostů, které nejsou ekonomicky využívány pastvou nebo kosením na potlačování zarůstání travního porostu. Využívání pastvin a lučních porostů musí být spojeno s ochranou životního prostředí a mělo by být trvale udržitelné.
|
|
Vyhodnocení obchodních strategií na komoditních trzích
PALAMARČUK, Igor
Tato bakalářská práce je zaměřena na vyhodnocení obchodních strategií při obchodování na komoditních trzích. Ke splnění cílů této práce byly zvoleny technické indikátory z řad oscilátorů a to Stochastický oscilátor, RSI a ukazatel CCI. Tyto indikátory byly aplikovány při obchodování na tři vybrané obilné komodity, rýži, kukuřici a pšenici. Následně byla vyhodnocena aplikace uvedených indikátorů na zvolené komodity.
|
|
Analýza vývoje podílových fondů na rozvojových trzích
ČUNÁT, Marek
V této práci jsme se zabývali problematikou kolektivního investování respektive problematikou podílových fondů. Postupně jsem prošli historický vývoj fondů, jejich rozdělování, fungování, principy využívaní této formy investování a potenciál fondů, které investují na rozvojových trzích. Dále jsme vysvětlili některé důležité pojmy v této oblasti finančního trhu a popsali způsoby, jakými se dají fondy analyzovat. V grafických a číselných vyjádřeních jsme pak zkoumali vhodnost a efektivnost jednotlivých způsobů investování do podílových fondů. Z výsledků našich analýz jsme došli hned k několika závěrům, ze kterých můžeme stanovit doporučení pro investory. Z dlouhodobého hlediska je investice do akciových podílových fondů velice zajímavou formou zhodnocování finančních prostředků. Máme zde možnost investovat pravidelně či jednorázově. Z výsledků, ke kterým jsme v této práci došli, vyplývá, že jednorázová investice při dlouhém investičním horizontu nabízí vyšší zhodnocení než investice pravidelná v tom samém období. Rozdíl však nastává v obdobích, kdy dochází k poklesům trhu. Tam se projevuje pravidelná investice jako vhodný prostředek pro minimalizaci ztrát a naopak se při ní může díky propadům na trhu velice zajímavě vydělat. Proto můžeme doporučit jako základní stavební kámen každého investora pravidelné investování do volatilních fondů a v případě, že to finanční situace investora dovoluje, volit jednorázovou investici s dlouhodobým investičním horizontem.
|