|
Institut vykázání v kontextu domácího násilí
MIHOLA, Ludvík
Diplomová práce se zabýva Institutem vykázání v kontextu domácího násilí. Úvodní část práce je věnována stručné historii domácího násilí a vymezení jednotlivých pojmu domácího násilí. Dále jsou zde uvedeny orgány zabývající se pomocí a řešením případů domácího násilí. Práce je zaměřena na řešení případu domácího násilí prostřednictvím vykázání násilné osoby ze společného obydlí. Dále jsou v práci popsány věci, které přímo souvisejí s vykázáním nasilné osoby ze spoečného obydlí a s domácím násilím. Podstatná část práce je zaměřena na přesný a nejnovější postup a činnost Policie České republiky v případě vykázání.
|
|
Způsob řešení problematiky domácího násilí ve městě České Budějovice
KOUTSKÁ, Tereza
Diplomová práce se zabývá problematikou domácího násilí. Je rozdělena na dvě na sebe navazující části. V teoretické části jsou obecně popsána jednotlivá témata týkající se domácího násilí, zároveň jsou systematicky řazena. Teoretické poznatky směřují k hlavnímu úkolu teorie, a jímž je kapitola násilná osoba. V praktické části jsou vytyčeny dva cíle. Prvním cílem bylo dokázat, že postoj laické veřejnosti k dostatečné práci s násilnými osobami je negativní, což se v rámci šetření potvrdilo. Druhým cílem praktické části bylo vytvoření hypotézy v oblasti práce s násilnými osobami.
|
|
Rodiny s výskytem domácího násilí v regionu Prachatice
RŮŽIČKOVÁ, Světlana
RŮŽIČKOVÁ, S. Rodiny s výskytem domácího násilí v regionu Prachatice. České Budějovice 2010. Bakalářská práce. Jihočeská Univerzita v Českých Budějovicích. Pedagogická fakulta. Katedra pedagogiky a psychologie. Vedoucí práce PhDr. O. Vaněčková. Práce se zabývá domácím násilím v rodině a vlivem domácího násilí na vývoj a chování dětí vyrůstajících v těchto rodinách. V teoretické části je popsána rodina, její funkce a typy. Následuje rozbor domácího násilí jako sociálně patologického jevu a jeho dopady na přítomné děti. Praktická část obsahuje analýzu úředních dokumentů, vedených na Oddělení sociálně-právní ochrany dětí a mládeže Městského úřadu v Prachaticích, o výskytu domácího násilí v rodinách žijících v jeho působnosti. Rodiny s výskytem domácího násilí jsou zařazeny podle stanovené typologie, zjištěna forma násilí a jeho vliv na chování, případně na vývoj dítěte.
|
|
Domácí násilí - celospolečenský problém
PETRÁŠKOVÁ, Jana
Práce si klade za cíl vymezit základní charakteristiku domácího násilí se zaměřením na viktimizaci a typologii oběti domácího násilí. V práci uvádím možnosti, jak pomoci obětem, možnosti orgánů státní správy, samosprávy a neziskových organizací, krizovou intervenci. Provádím analýzu současného trestněprávního stavu s vymezením nových skutkových podstat týkajících se dalších z forem omezování osobních svobod. V praktické části uvádím skutečné příběhy obětí domácího násilí a provádím výzkum s cílem zjistit, jak týrané ženy zpětně hodnotí pomoc a přístup orgánů činných v trestním řízení a profesních institucí zabývajících se uvedenou problematikou a získané informace porovnávám s informacemi získanými z odborných publikací.
|
|
ALKOHOLISMUS A JEHO VLIV NA DOMÁCÍ NÁSILÍ
STUCHLÍKOVÁ, Olga
Ve své bakalářské práci jsem se zabývala problematikou alkoholismu a jeho vlivu na domácí násilí. Alkoholismus je v současné době velice rozšířené onemocnění, které doprovází široké spektrum negativních jevů. Ať se jedná o somatické problémy a onemocnění vzniklé z nadužívání alkoholu, psychické problémy, sociální problémy a s nimi spojené jevy jako je rozvodovost, kriminalita, agresivita a s ní spojené domácí násilí. Alkoholismus a problematika s ním spojená je současnou společností tolerována a mnoho z nás si neuvědomuje jak je nadužívání alkoholu škodlivé pro pijáka, pro jeho rodinu, okolí, sociální vztahy a pro celou společnost. Alkoholismus je závislost, která je společností tolerována stejně jako nikotinismus. Společenské dopady chronické konzumace alkoholu jsou srovnatelné s účinky tvrdých drog. V této práci jsem se zabývala jeho působením, následky chronického užívání, a to jak zdravotními, tak sociálními a vlivem dlouhodobé konzumace na domácí násilí, které se často v rodinách alkoholiků vyskytuje. Chci seznámit čtenáře s charakteristukami obětí násilí i těch, kteří násilí páchají. Cílem práce je vytvořit přehled o alkoholismu, agresi a domácím násilí, vyskytujícím se v rodinách alkoholiků a vytvořit přehled míst, kam se mohou postižení alkoholici a jejich oběti obrátit o pomoc a začít své problémy řešit.
|
|
Problematika domácího násilí v souvislosti s působením zákona č. 135/2006
STŘELCOVÁ, Hana
Domácí násilí je i v České republice naléhavý problém. Nutnost jeho komplexního řešení na státní úrovni, nejen nestátními neziskovými organizacemi, je vyjádřena zejména přijetím zákona č. 135/2006 Sb., kterým se mění některé zákony v oblasti ochrany před domácím násilím. Tento zákon umožňuje polici ČR vykázat pachatele domácího násilí ze společného obydlí na 10 dní a zřizuje novou sociální službu tzv. intervenční centrum {--} specializované pracoviště poskytující pomoc osobám ohroženým domácím násilím. Cílem této práce bylo zmapovat úroveň informovanosti veřejnosti o intervenčních centrech v Moravskoslezském a Plzeňském kraji. Za první rok fungování tohoto zákona bylo nejméně vykázaných násilníků v přepočtu na počet obyvatel právě v Plzeňském kraji a nejvíce v Moravskoslezském kraji. Teoretická část se zabývá formami násilí v rodině, historickými souvislostmi násilí na ženách, příčinami a následky domácího násilí. Popisuje osobnost agresora a oběti domácího násilí, možnosti prevence či pomoci obětem domácího násilí. Dále se zaměřuje na legislativní řešení této problematiky v České republice, ale i v některých evropských zemích či v USA. Praktická část obsahuje výsledky kvantitativního výzkumu, který zjišťoval informovanost veřejnosti o intervenčních centrech. Výzkum byl proveden metodou dotazování, technikou dotazníku. Výzkum se dále zaměřoval na povědomí veřejnosti o domácím násilí, zda se respondenti již s domácím násilím setkali, či jaký mají názor na užitečnosti informací o této problematice. Výzkum prokázal nízkou informovanost obyvatel obou krajů o intervenčních centrech, co to je domácí násilí, však většina respondentů ví. Téměř třetina dotazovaných má nějakou zkušenost s domácím násilím. Většina respondentů považuje informace o intervenčních centrech a domácím násilí za všeobecně užitečné. Tato práce může být využita ke zvýšení povědomí veřejnosti o intervenčních centrech, či pro pracovníky intervenčních center jako reflexe široké veřejnosti na existenci a činnost intervenčních center.
|
|
Názor veřejnosti českokrumlovského regionu na situaci osamělých matek v nouzi
MAROUŠKOVÁ, Barbora
Diplomová práce se zabývá názory veřejnosti českokrumlovského regionu na situaci osamělých matek v nouzi. Teoretická část objasňuje pojmy osamělá matka a neúplná rodina. Poukazuje na fakt, že v současné době ve všech evropských zemích počet neúplných rodin roste. Popisuje změny rodinného chování, ke kterým v průběhu posledních desetiletí došlo, a faktory, kterými jsou vysvětlovány. Práce dále informuje o základních faktech neúplných rodin v České republice (zastoupení osob v čele neúplných rodin dle věku, příčiny osamělosti, sociální pozice atd., počet a podíl narozených dětí mimo manželství během posledních dvaceti let, apod.), dále popisuje jednotlivé příčiny osamělosti matek - rozvod, svobodné mateřství bez partnera a ovdovění. Jelikož je s problematikou osamělých matek v nouzi úzce spjat fenomén domácího násilí, věnuje se práce také tomuto tématu. V závěru teoretické části se práce zabývá nejzásadnějšími příčinami vedoucími matky do nouzové životní situace. V praktické části je popsán výzkum zaměřený na zmapování názorů veřejnosti českokrumlovského regionu na situaci osamělých matek v nouzi. K výzkumu byla použita metoda dotazování, technika dotazník. Výběrový soubor tvoří veřejnost českokrumlovského regionu. Cílem práce je zmapování názorů veřejnosti českokrumlovského regionu na situaci osamělých matek v nouzi. Výzkumem bylo zjištěno, že právě rodiny osamělých matek považuje většina veřejnosti za vůbec nejrizikovější skupinu dle jejího ohrožení nízkou životní úrovní. Zároveň se více než padesát procent respondentů domnívá, že nejzásadnější příčinou vedoucí osamělé matky do nouzové životní situace je právě jejich finanční situace. Významnou roli zde pravděpodobně hraje fakt, že výběrový soubor tvoří více než čtvrtina respondentů, kteří svou současnou finanční situaci považují za spíše problematickou či dokonce kritickou. Co se týče problematiky domácího násilí, z výzkumu vyplynulo, že více než polovina respondentů se domnívá, že k domácímu násilí páchanému na ženě ze strany partnera dochází nejčastěji v důsledku mužovy agresivity - zde byly nejčastěji zvoleny možnosti agresivity vyvolané v důsledku požití alkoholu či jiných omamných látek, dále agresivity {\clqq}vrozené``, tedy genetických predispozic k agresivnímu chování, a možnost agresivního chování jakožto řešení vyhrocené situace, kdy agresor není schopen ovládnout své chování (tzv. afekt). Domácí násilí je veřejností chápáno jako závažný problém týkající se značnou měrou života osamělých matek, nejvyšší podíl respondentů totiž považuje právě domácí násilí (páchané na ženě či jejím dítěti) za hlavní důvod vedoucí k podání žádosti o ubytování v azylovém domě. Dalším zásadním důvodem vedoucím k tomuto kroku je dle mínění veřejnosti opět problematická finanční situace. Výsledky dále ukazují, že pro více než šedesát procent respondentů je postoj oběti domácího násilí, která se často nikomu nesvěří a pachatele neprozradí, přestože násilí trvá i mnoho let, pochopitelný. Lze předpokládat, že s touto skutečností vidí veřejnost souvislost s týráním oběti již v období jejího dětství. Více než šedesát procent respondentů totiž zastává názor, že se značná část žen týraných v dětství v dospělosti opět stane obětí domácího násilí právě díky prožitým zkušenostem (snížené sebevědomí, násilí se pro ně stane vlastně jakousi součástí života, byť těžce snesitelnou).
|
|
Postoje odborné a laické veřejnosti k domácímu násilí
VESELÁKOVÁ, Jesika
Abstrakt Tato bakalářská práce se teoreticky i prakticky zabývá postoji odborné a laické veřejnosti k domácímu násilí. Násilí v nejrůznějších formách je v chování lidstva zakořeněné od nepaměti, podle mého názoru je tedy utopické očekávat, že se je podaří eliminovat či alespoň utlumit už v zárodku. Co však manipulovatelné je, jsou právě postoje společnosti k násilí a jeho původcům. Od postoje státu, odborné a laické veřejnosti k této problematice se následně odvíjí i přístup oběti k agresorovi. Teoretická část je zaměřena na vymezení pojmu domácí násilí a na jeho specifické znaky a formy. S rozdílným náhledem společnosti na muže, ženy a děti seznamuji čtenáře ve stručném historickém exkurzu. Tato práce dále shrnuje charakteristiku oběti a pachatele domácího násilí a stručně informuje o vývoji a současném legislativním stavu v České republice. Závěrečné kapitoly této části jsou věnovány definici, složkám a měření postojů. Cílem této bakalářské práce bylo zmapování reálného stavu postojů k problematice domácího násilí u odborné veřejnosti a také o povědomí laické veřejnosti o aspektech domácího násilí. Před počátkem výzkumu jsem si stanovila dvě hypotézy pro laickou veřejnost a dvě hypotézy pro odbornou veřejnost. První hypotéza potvrzuje, že laická veřejnost nemá dostatečné povědomí o domácím násilí, ani o možnostech pomoci poskytované obětem. Druhá hypotéza potvrzuje, že laická veřejnost vnímá domácí násilí jako negativní jev ve společnosti a je ochotna se angažovat při jeho detekci. Fakt, že laická veřejnost nedokáže domácí násilí rozlišit od {\clq}qtvrdších rozepří``, jak vyplývá z první hypotézy, vnímám jako největší překážku v detekci tohoto trestného činu laickou veřejností. Třetí hypotéza potvrzuje, že více než 70% respondentů z řad odborné veřejnosti považuje domácí násilí za problém celé společnosti. Čtvrtá hypotéza, tvrdící, že převážná většina respondentů z řad odborné veřejnosti považuje platnou právní úpravu za dostačující, byla vyvrácena. K šetření byla zvolena kvantitativní metoda. Data byla od dvou populačních souborů získávána pomocí dvou typů anonymních dotazníků. Soubor laické veřejnosti tvořilo 208 respondentů. Výzkumný soubor odborné veřejnosti tvořilo 53 dotazovaných. Soubory mezi sebou nebyly porovnávány. Cíl práce byl splněn. Přínos své práce spatřuji v tom, že jsem poukázala na problematické oblasti v povědomí a v postojích společnosti a naznačila možná řešení problematiky i východiska z této oblasti do budoucna. Výsledky práce by mohly být použity jako zpětná vazba pro odbornou a zainteresovanou veřejnost.
|
|
Domácí násilí jako sociální problém okresu České Budějovice
ŠÍMOVÁ, Ivana
Domácí násilí je dlouhodobý, opakovaný a stupňující se cyklus násilí, páchaný v soukromí mezi blízkými osobami. Může mít formu fyzického, psychického, sexuálního, ekonomického nebo sociálního násilí, kdy role násilníka a oběti jsou jasně dané a nemění se. Problém domácího násilí může postihnout kohokoli, nezávisle na sociální situaci, vzdělání, profesi, pohlaví, věku, náboženském vyznání či typu partnerského vztahu. Vyspělé společnosti začali mít snahu tento problém řešit a vnímání problematiky domácího násilí se tak začalo měnit k lepšímu. K tomu příznivému vývoji u nás přispěli hlavně nově zavedené právní úpravy a s tím i související vyšší zájem veřejnosti. Cílem diplomové práce bylo zjistit povědomí veřejnosti o problematice domácího násilí v okrese České Budějovice. Z provedeného výzkumu vyplynulo, že veřejnost v okrese České Budějovice má povědomí o problematice domácího násilí. Výsledky ukázaly, že celých 69 % respondentů má povědomí o problematice domácího násilí a 31 % respondentů povědomí o této problematice nemá. Hypotéza: Ženy jsou o problematice domácího násilí více informovány než muži byla potvrzena. Při srovnání vědomostí mužů a žen se ukázalo, že ženy jsou o této problematice více informovány než muži. Rozdíl mezi vědomostmi byl však minimální. Hypotéza:Veřejnost v okrese České Budějovice není seznámena se změnami týkajících se řešení domácího násilí zakotvených v novém zákoně č. 135/2006 potvrzena nebyla. Více než polovina dotázaných respondentů o tomto zákoně slyšela a byla schopna uvést alespoň základní změny, které zákon přinesl. Jako nejčastější změnu respondenti uváděli vykázání na dobu 10 dní. Je zajímavé, že vetší povědomí o zákoně a větší znalosti o přinášejících změnách, měli muži Hypotéza: Veřejnost je přesvědčena, že domácí násilí se vyskytuje pouze v problémových rodinách potvrzena nebyla. 87 % žen a 81 % mužů bylo přesvědčeno, že se domácí násilí nevyskytuje pouze v problémových rodinách. Pouze 13 % žen a 19 % mužů bylo přesvědčeno, že domácí násilí se vyskytuje pouze v problémových rodinách. Z výsledků vyplynulo, že tento mýtus u veřejnosti žijící v okrese České Budějovice již nepřetrvává, tzn. lidé s tímto tvrzením nesouhlasí. Diplomová práce může být využita jako informační zdroj pro laickou veřejnost, jako výukový materiál pro studenty Jihočeské univerzity nebo by také mohla být poskytnuta intervenčnímu centru a využita jako informační materiál pro oběti domácího násilí.
|
|
Domácí násilí a primární péče
VRTIŠKOVÁ, Eliška
Domácí násilí a primární péče. Domácí násilí je nejrozšířenější formou násilí, zároveň i formou nejméně kontrolovanou, ve své frekvenci a závažnosti nejvíce podceňovanou. Domácí násilí je fyzické, psychické či sexuální týrání blízkými osobami, které se děje v soukromí, skrytě před pozorností ostatních, přičemž se intenzita násilí stupňuje. Jedná se o chování, které v párovém soužití či v širší rodině u jedné osoby vyvolá strach z osoby druhé. Teoretická část byla věnována definici pojmu domácího násilí, jeho formám, příčinám, obětem z hlediska ošetřovatelské péče, charakteristice pachatele, krizové intervenci v problematice domácího násilí, primární péči, roli sestry při zjištění domácího násilí a legislativním opatřením týkajících se domácího násilí . Praktická část byla specifikována na zjištění, zda se sestry pracující v primární péči setkávají s klienty postiženými domácím násilím a pokud ano, tak jaké intervence poskytují a zda mají informace o této problematice. Tomu odpovídaly i formulované hypotézy. Při sběru dat i jejich zpracování byl použit kvantitativní výzkum, metoda dotazování. Informace byly získány formou dotazníků, dotazníky byly rozdány sestrám v ordinacích praktického lékaře pro děti a dorost, v ordinacích praktického lékaře pro dospělé a v gynekologických ordinacích. Výsledky výzkumu ukázaly, že hypotézy H1 byla vyvrácena, hypotéza H2 a H3 byly potvrzeny. Z výsledku výzkumu vyplynulo, že se sestry pracující v primární péči setkávají s klienty postiženými domácím násilím, ale nevědí jak správně postupovat v této situaci a že nemají dostačující přístup k informacím, který by pokrýval celou problematiku domácího násilí.
|