|
Diverzita ektomykorhizních hub na buku \kur{(Fagus sylvatica)}
HEJNA, Ondřej
Práce je zaměřena na vyhledání a zpracování dostupných informací zabývající se ektomykorhizní symbiózou a diverzitou ektomykorhizních hub v bukových porostech. Hlavním těžištěm práce je popis diverzity a faktorů, kterými je řízena a ovlivňována. Součástí je také popis hlavních metod, které se pro výzkum ektomykorhizních hub používají.
|
|
Biodiverzita ryb vybraných přítoků VN Lipno I
SALON, František
Monitoring rybích společenstev byl prováděn na lokalitách, majících přirozený přírodní charakter s minimálním podílem a narušením antropogenní činnosti. Monitoring probíhal v roce 2009-2010 na dvou lokalitách, na potoce Pestřice a Hamerském potoce. K vlastnímu zmapování rybích společenstev, vybraných toků, byl použit odlov pomocí elektrického proudu. Při odlovu se postupovalo proti proudu toku v celé jeho šířce, délka úseku činila cca 100 m. Odlovené druhy ryb a mihulí byly determinovány, pomocí měrné desky byla stanovena jejich délka, po zdokumentování byly následně šetrně navráceny zpět do toku. Vyhodnocená data poskytují základní informace o druhové struktuře rybího společenstva a jeho charakteru, vývoji diverzity a ekvitability, druhové abundance, dominance a velikostní variability atd. Nejčastěji odlovené druhy Salmo trutta m. fario, Perca fluviatilis a chráněné a ohrožené druhy Lampetra plameri, Cottus gobio, Lota lota, Phoxinus phoxinus.
|
|
Cytotoxicita a produkce sekundárních metabolitů u sinic
HROUZEK, Pavel
Cyanobacteria are well-known producers of secondary metabolites of different chemical structures and a wide range of biological functions. In the present thesis, the cytotoxic activity of cyanobacteria, originating from different habitats, was studied in order to reveal whether cytotoxicity is an environmentally dependent characteristic. In addition, the data were compared with the toxicity of these extracts to the model invertebrate Artemia salina. The obtained data suggest that cytotoxic cyanobacteria are favoured under some conditions and thus more frequent in particular localities. The majority of the studied extracts and fractions exhibited cytotoxitity to the Sp/2 cell line not accompanied by toxicity to A. salina. Moreover, in most of the strains with both activities to A. salina and Sp/2 cells the toxic effect was caused by an identical fraction. This result suggests that the toxic effect of the cyanobacterial secondary metabolites is mostly affecting basal cell metabolism rather than targeting specific organisms. In one of studied strains, Cylindrospermum sp. C24/1989, novel lipopeptides puwainaphycin F and G have been detected, isolated and their structure and biological effect have been characterized. Both of these structures interfere with eucaryotic membranes and cause a Ca2+ leakage into the cell. Subsequently, an enhanced tyrosine phosohorylation and relocalization of f-actin in the cell was observed. Lastly, the correlation between metabolite production and the reconstructed phylogeny was studied in planktonic Dolichospermopsis strains. Most of the detected compounds were found to be randomly disspersed across the reconstructed phylogeny and thus cannot be considered as good chemotaxonomic markers. This result also hampers the possible detection of toxic cyanobacteria by morphological methods or molecular detection based on the 16SrDNA gene.
|
| |
|
Biodiverzita perlooček a klanonožců v oblasti Nadějské rybniční soustavy
KOSÍK, Miroslav
Byla studována biodiverzita planktonních korýšů, perlooček a klanonožců v oblasti Nadějské rybniční soustavy nacházející se v jižních Čechách. Sledovány byly jak rybniční tak i nerybniční lokality (tůně, rybniční stoky, písník a řeka). Vzorkován byl pelagiál i litorál rybníků. Na celkovém území bylo zaznamenáno velké druhové bohatství korýšů. Celkem 65 druhů (Copepoda 21 druhy a Cladocera 44 druhy). Byla potvrzena hypotéza, že s růstem intenzity rybářského hospodaření a zhušťováním (zvyšováním) obsádek, dochází k poklesu diverzity zooplanktonu v pelagiálu. Potlačené druhy dokáží přežít v menších prostorech (v litorálech, stokách, tůních, v rybnících s nízkou obsádkou a jiných nerybničních lokalitách), kde na ně není vyvíjen takový predační tlak. Na ploše většího území, bohatého na rozličné typy vodních ekosystémů, s rozumnou intenzitou hospodaření, tak diverzita druhů neklesá, nebo jen mírně. Také byly porovnány různé metody odběrů, z hlediska efektivity zachycení druhů,se nejlépe osvědčila metoda prolovení litorálních partií.
|
|
Macrozoobenthos Pohořského a Dobechovského potoka v Novohradských horách
KLOUDOVÁ, Jana
Práce se zabývá skladbou a strukturou makrozoobentosu Pohořského a Dobechovského potoka v Novohradských horách. Hodnocení proběhlo na základě sběrů z 10 lokalit uskutečněných v červenci 2001, březnu 2002 a červenci 2002/2003. Kromě určení a zařazení nalezených živočichů do systému, byly sběry kvalitativně ohodnoceny prostřednictvím indexu diverzity, dvou biotických indexů (saprobní index, Belgian Biotic index) a indexu podobnosti. Bylo zjištěno, že společenstvo zoobentosu Pohořského a Dobechovského potoka zahrnuje druhy pstruhového a lipanového pásma. U většiny taxonů se jedná o charakteristické zástupce čistých tekoucích vod s dostatečně prokysličenou vodou.Vzájemná druhová podobnost společenstev makrozoobentosu Pohořského a Dobechovského potoka je přibližně 40%. Srovnání indexů společenstev makrozoobentosu Pohořského a Dobechovského potoka je příznivější pro Pohořský potok,jehož bentická fauna je podle zjištěných hodnot pestřejší a vyrovnanější. Z hlediska saprobity patří Pohořský potok převážně mezi toky oligosaprobního stupně. Voda Dobechovského potoka kolísá mezi stupněm oligosaprobity a {$\beta$}-mesosaprobity.
|
|
Srovnání sezónního vývoje zooplanktonu různých typů nádrží
KOSÍK, Miroslav
Struktura a sezónní dynamika zooplanktonu a hydrochemické a limnologické parametry byly studovány v rozdílných typech malých nádrží. Bylo vybráno dvanáct lokalit, převážně mělkých vod, ze čtyř odlišných biotopů {--} tůně, rybníky, pinky, propadliny a z velkých nádrží - rekultivační nádrže ve zbytkových jamách po těžbě hnědého uhlí. Zooplankton byl ovlivňován zejména vnějšími faktory, které výrazně ovlivňovaly celkový charakter vodního ekosystému, ale také i vnitřními jako je rybí obsádka a množství organické hmoty. Druhová pestrost, struktura a sezónní změny se výrazně lišily v jednotlivých typech sledovaných lokalit. Nejvíce druhů bylo zaznamenáno v tůních a nejméně mezotrofních nádržích, které lze považovat za lokality s nízkým počtem druhů. Výsledky tohoto pozorování mohou být užitečné při plánování a managementu vodních lokalit vznikající jako nápravná opatření v oblastech poznamenaných těžbou hnědého uhlí.
|
| |
| |
|
VESNICKÁ SÍDLA JAKO BIOCENTRA. VYUŽITÍ MAPOVÁNÍ ROSTLIN PRO HODNOCENÍ BIODIVERZITY.
RÁDR, Jiří
Hlavním cílem diplomové práce bylo zjistit dnešní stav rozšíření druhů, které byly v minulosti jistě hojné v celé oblasti Blatenska. Na základě toho posoudit diverzitu. Se změnou vesnic se změnila také diverzita. Bylo vybráno 22 vesnic, rozptýlených v celé oblasti fytogeografického podokresu Blatensko a 59 druhů rostlin z archeofytů, apofytů a neofytů. Mým úkolem bylo zaznamenat, zda se ještě ve vesnicích na Blatensku vyskytují či ne. Sledované druhy rostlin jsou na ústupu a každým rokem ubývají čím dál tím více.
|