|
Nadzemní produkce porostu zaplavované louky s dominantní ostřicí štíhlou (Carex acuta)
KUNCOVÁ, Štěpánka
Tato diplomová práce je součástí projektu MŽP SP/2d1/9307 (Czech Terra), jehož cílem je zhodnotit bilanci a koloběh uhlíku v hlavních typech ekosystémů v České republice. V rámci tohoto projektu bylo hodnoceno zájmové území Mokrých Luk u Třeboně z hlediska produkce nadzemní biomasy. Předkládaná práce se soustředí na produkci nadzemní biomasy u ostřice štíhlé (Carex acuta L.), která tvoří dominantu porostu neobhospodařované dlouhodobě zaplavené části komplexu Mokrých Luk. Metodou destruktivních odběrů byla sledována sezónní dynamika nadzemních růstových charakteristik. Bylo provedeno celkem 9 odběrů. Byly vždy brány 4 vzorky o rozměrech 0.5x0.5m na sušším stanovišti a 4 na vlhčím. Hodnota živé biomasy ostřice štíhlé dosáhla sezónního maxima 550,8 g.m-2 dne 13.6. 2008. Nejvyšší hodnota živé sezónní biomasy byla 602,4 g.m-2 (tj. živá biomasa ostřice a živá biomasa ostatních druhů). Největší celková biomasa bez opadu (tj veškerá živá i odumřelá biomasa) dosáhla 994,64 g.m-2. Maximální údaj o produktivitě ostřice štíhlé (12,46 g.m-2.den-1) byl zaznamenán dne 24.5.2008.
|
|
Ptáci řádu Passeriformes otevřené krajiny v CHKO Třeboňsko
FUKA, David
V hnízdním období 2007 bylo na třech lokalitách Mokrých luk u Třeboně (CHKO/BR Třeboňsko) uskutečněno mapování pěvců. Lokality se lišily zejména vegetačním pokryvem. Výzkum lokality byl uskutečněn s cílem zmapovat a porovnat kvalitativně i kvantitativně společenstva ptáků řádu Passeriformes v rámci lokalit. Celková plocha zkoumaných lokalit činila cca 25 ha. Převažujícími biotopy lokalit byly: M1.7 biotop vegetace vysokých ostřic, K1 mokřadní vrbiny (lokalita New station a lokalita Old station), místy lze nalézt biotop V1 makrofytní vegetace přirozeně eutrofních a mezotrofních stojatých vod, dále (zejména lokalita Opatovický a lokalita Old station) biotopy: T1.5 a T1.4 aluviální psárkové louky a vlhké pcháčové louky a X5 intenzivně obhospodařované louky. Při sledování byla použita standardní metoda mapování hnízdních okrsků (Janda a Řepa, 1989), pro zaznamenávání pozice ptáků v terénu byl však použit GPS systém. Na lokalitách bylo celkem zjištěno 23 druhů pěvců. Nejpočetnějšími druhy na lokalitách Old station a New station byly: rákosník proužkovaný (Acrocephalus schoenobaenus), slavík modráček středoevropský (Luscinia svecica cyanecula), cvrčilka zelená (Locustella naevia), na lokalitě Opatovický byl nejpočetnější rákosník proužkovaný (Acrocephalus schoenobaenus). Celkem 9 druhů bylo zjištěno v rámci všech lokalit. Byly zjištěny významné rozdíly v hnízdních hustotách pěvců, stejně tak i kvalitativních znacích společenstev v rámci lokality Opatovický a lokality Old station a mezi lokalitou New station a lokalitou Opatovický. Nejzachovalejší ostřicové porosty lokality New station vykazovaly nejvyšší hnízdní hustoty ptáků (až 2,2 p/ha u slavíka modráčka), byla zde zjištěna rovněž vysoká hnízdní hustota bramborníčka hnědého (Saxicola rubetra) 0,817 p/ha. Společenstva pěvců Lokality New station a lokality Old station byly silně podobné.
|
|
Struktura a nazemní produkce porostu vybraného monodominantího porostu eutrofní zaplavané louky
KUNCOVÁ, Štěpánka
Anotace Předkládaná bakalářská práce je součástí projektu VaV MŽP CzechCarbo, jehož cílem je zhodnotit bilanci a koloběh uhlíku v hlavních typech ekosystémů České Republiky. V rámci tohoto projektu bylo mj. hodnoceno zájmové území Mokrých Luk u Třeboně z hlediska produkce nadzemní biomasy. Předkládaná práce se soustředí na produkci nadzemní biomasy a pokryvnost listoví u ostřice štíhlé (Carex acuta L.), která tvoří dominantu porostu neobhospodařované dlouhodobě zaplavené části komplexu Mokrých Luk. Metodou destruktivních odběrů byla sledována sezónní dynamika nadzemních růstových charakteristik. Bylo provedeno celkem 8 následných odběrů, každý v osmi opakováních. Hodnoty růstových charakteristik byly dále upřesněny při tzv. velkém letním odběru s počtem 24 opakování. V mých pozorováních dosáhla největší hodnota živé biomasy ostřice z jarní kohorty 244,12 g.m-2. Nejvyšší dosažená hodnota celkové biomasy (tj. živé a odumřelé biomasy ostřice a ostatních druhů) byla 352 g.m-2. Tato nejvyšší dosažená hodnota celkové biomasy je blízká hodnotě roční čisté primární produkce. Největší produktivita ostřice štíhlé měla hodnotu 6,24 g.m-2.den-1 a byla zjištěna dne 5.5. Specifická listová plocha (SLA) dosáhla své nejvyšší hodnoty 188 cm2.g-1 ze dne 29.5. Poměrná olistěnost (LAR) dosahovala maxima 112 cm2.g-1 dne 15.6. Pokryvnost listoví měla nejvyšší hodnotu 2,51 m2.m-2 dne 18.7. Získané hodnoty produkce nadzemní biomasy a dalších růstových charakteristik jsou diskutovány s výsledky předchozího výzkumu biomasy a produkce ostřicě štíhlé na Mokrých Loukách.
|