|
Oportunní paraziti pacientů geriatrických zařízení
ČERNÁ, Lenka
Hlavním cílem práce bylo zjištění výskytu střevních oportunních parazitů u starých lidí. Starší osoby mohou být ohroženy oportunními parazity v důsledku stárnutí imunitního systému. Vzorky stolice byly odebírány od pacientů geriatrických zařízení různého stáří a pohlaví a dále od starších jedinců, kteří žijí ve svých domácnostech. Jako diagnostické metody byly použity světelná a fluorescenční mikroskopie a molekulární diagnostika (PCR). K detekci protist, cyst a vajíček nebo larev helmintů byla použita koncentračně sedimentační metoda M.I.F.C. a k detekci kryptosporidií barvící metoda Miláček a Vítovec. Barvení calcofluorem sloužilo k detekci spor mikrosporidií. PCR byla použita na identifiaci určitého druhu mikrosporidií ve vzorcích stolice. Ve vzorcích byly detekovány pouze savčí mikrosporidie Encephalitozoon cuniculi a Enterocytozoon bienusi. Prevalence výskytu mikrosporidií u pacientů z geriatrického zařízení byla 8,3%, u druhé skupiny 18%. Nejvíce pozitivních vzorků (33%) bylo ve věkové kategorii 47 {--} 60 let.
|
|
Oportunní paraziti u pacientů s transplantáty a dalších imunosuprimovaných jedinců
ZAJÍČKOVÁ, Petra
Hlavním cílem této práce bylo zjistit frekvenci výskytu oportunních parazitů u pacientů po transplantaci kostní dřeně. Vlivem snížené obranyschopnosti a imunosupresivní léčby jsou tito pacienti náchylnější k mnohým infekcím, a to zejména k infekcím vyvolaným oportunními parazity. K detekci parazitů byly použity metody M.I.F.C., barvení dle Miláčka-Vítovce a barvení Calcoflourem. Celkem bylo těmito metodami vyšetřeno 100 vzorků, z čehož 4 vzorky byly pozitivní na přítomnost mikrosporidií. U čtyřech vzorků byla přítomnost mikrosporidií potvrzena pomocí polymerázové řetězové reakce ( PCR). Výskyt jiných oportunních parazitů nebyl potvrzen. Mikrosporidie byly nalezeny u 7,4 % pacientů po transplantaci kostní dřeně. Tento fakt byl velmi překvapivý, protože s přibývajícími imunosuprimovanými pacienty se zvyšuje i výskyt těchto oportunních parazitů. Výsledky tohoto výzkumu by mohly posloužit nejen jako studijní materiál pro studenty Zdravotně-sociální fakulty, ale i pro veřejnost, která se touto problematikou zabývá.
|
|
Vztah imunitního systému a psychologických zátěžových jevů.
DAŇKOVÁ, Barbora
Tato práce se zabývá působením nežádoucího stresu na organizmus člověka a sleduje reakce imunitního systému na dlouhodobou psychickou zátěž. Cílem je podat přehled o tomto vzájemném působení a poukázat na syndrom vyhoření jako projev oslabení organizmu ve všech jeho rovinách. Poznatky o příčinách, příznacích a prevenci syndromu vyhoření jsou zaměřeny na osobnost učitele, jehož profese patří k jedné z nejvíce ohrožených. Výsledky práce potvrdily přítomnost příznaků syndromu vyhoření mezi pedagogy a poukázaly na skutečnost, že stres se nejvíce projevuje ve fyzické rovině jejich vnímání. Tato práce zdůrazňuje, že informovanost o projevech syndromu vyhoření nesporně patří ke znalostem, které směřují k účinné prevenci.
|
|
Kvalita života pacientů s chronickou rýmou
BOHATÁ, Hana
Alergická rýma je zánětlivé onemocnění nosní sliznice, jehož hlavními příznaky jsou: svědění nosní sliznice, kýchání, hypersekrece a zduření nosní sliznice. Rýma je definována jako chronická, pokud jsou přítomny alespoň dva z těchto příznaků minimálně jednu hodinu denně po většinu dní. Celoroční alergická rýma je vyvolávána alergeny, které se trvale vyskytují v ovzduší, především ve vnitřním prostředí budov. Mezi nejvýznamnější patří roztoči domácího prachu, zvířecí alergeny a některé druhy plísní charakteristické pro určitou oblast. Stanovila jsem si následující cíle: Cíl1: Zjistit, jak chronická rýma ovlivňuje kvalitu života pacientů. Cíl2: Zjistit, jak jsou pacienti trpící chronickou rýmou informováni o svém onemocnění. Obě dvě následující hypotézy se mi potvrdily: H1: Chronická rýma negativně ovlivňuje kvalitu života pacientů. H2: Pacienti jsou dostatečně informováni o svém onemocnění. Výzkum jsem prováděla pomocí dotazníků s návratností 80%. Dotazník se skládal z 16 otázek a byl zaměřen na kvalitu života. S výsledky této práce bych chtěla seznámit lékaře i sestry pracující na oddělení a zabývající se touto problematikou.
|
|
Komplexní rehabilitační péče dětí předškolního věku, které absolvují ozdravné pobyty
KREJČÍ, Andrea
Komplexní rehabilitační péče dětí předškolního věku, které absolvují ozdravné pobyty, je péčí, jejímž hlavním úkolem a cílem je podpořit zdraví dítěte jako celek nebo, je-li narušeno, vrátit jej k normě. Dětské ozdravovny jsou zdravotnická zařízení, která poskytují dlouhodobou preventivní péči svým dětským klientům a svými komplexními léčebnými a rehabilitačními metodami, v celém průběhu ozdravného pobytu, se snaží o dosažení optimalizace zdravotního stavu dítěte a o eliminaci možných dopadů. Ozdravné pobyty doporučuje dětský lékař. Obecně se ozdravné pobyty poskytují dětem ve věku 3 až 15 let. Ozdravné pobyty jsou hrazeny všemi zdravotními pojišťovnami. Cílem práce bylo zjistit, jaké jsou současné možnosti využití nabídky ozdravných pobytů v ČR a jak je využívána nabídka pobytů specificky v horských klimatických podmínkách. Dále bylo cílem práce zjistit, které faktory ovlivňují skutečnost, že některé děti využívají ozdravné pobyty opakovaně. Pro získání potřebných dat ke stanovení cíle byla využita metoda dotazování a jako technika sběru dat byl použit písemný dotazník. K výzkumu byli vybráni rodiče či jiní rodinní příslušníci dětí předškolního věku, kteří se alespoň jedenkrát zúčastnili ozdravného pobytu společně se svým dítětem/dětmi. Výzkum byl prováděn v Dětské ozdravovně Javorník na Šumavě a proběhl v průběhu měsíců ledna a února 2007. Hypotéza, týkající se toho, že možnost využití nabídky ozdravných pobytů dětí předškolního věku ovlivňují především sociálně ekonomické faktory se nepotvrdila. Bylo totiž zjištěno, že důležitou roli v této problematice, kromě socioekonomických faktorů, zaujímá i revizní lékař. Druhá hypotéza, týkající se toho, že opakované využití nabídky ozdravných pobytů nesouvisí přímo s léčebným efektem předchozích pobytů se též nepotvrdila, neboť důvody, které vedou doprovod k rozhodnutí poslat dítě/děti na ozdravný pobyt opět, souvisí přímo s tím, že právě absolvovaný pobyt pomohl jejich dítěti/dětem zlepšit jeho zdravotní stav.
|